1. Anyagi megbecsülés hiánya
Az anyagi megbecsülés hiánya elegendő okot szolgáltathat a munkahelyváltásra. Amennyiben a jövedelem nem elegendő magunk vagy családunk legalapvetőbb szükségleteinek fedezésére, érdemes elgondolkodni a váltáson - ám csak akkor, ha már van aláírt, új munkaszerződés vagy 100 százalékig garantált lehetőség a váltásra. Az ugrás a bizonytalanba semmiképpen sem ajánlott.
2. Sorozatosan megoldatlan konfliktusok
A komoly, többszöri próbálkozás után sem megoldott munkahelyi feszültségek negatívan befolyásolják a munkavállalók teljesítményét, egészségi állapotát. Autokratikus vezetők esetén gyakran előfordulhat: az összeütközésbe kerülő felek kompromisszumkészségük ellenére sem találják a közös hangot, a probléma megoldását - ilyenkor ajánlatos máshol folytatni a karrierépítést.
3. Kiégés, közönyösség
Ha a munkavállaló már belefásult a mindennapokba és a kiégéses tünetei jelennek meg - érdektelen, közönyös, fásult, folyton fáradt - ugyancsak célszerű mérlegelni a váltás lehetőségét. Felesleges megvárni, míg a kiégés súlyos egészségügyi problémák kialakulásához vezet.
4. Munka távol vagy más városban
A lakóhelytől nagyon messze eső munkahely próbára teheti a munkavállalók tűrőképességét. A tapasztalatok azt mutatják: egy ideiglenesen a szeretteitől távol, más városban dolgozó családfő a megélhetés miatt ideig-óráig belemegy ebbe a lehetőségbe, ám hosszú távon a magánélet megsínyli ezt a megoldást - így mindenképpen új munkahely után kell nézni.
5. Értékrendbeli különbségek a munkáltatóval
Előfordulhat: a dolgozó nem képes azonosulni a munkáltató szellemiségével, értékrendjével, felfogásával vagy az általa képviselt termékekkel. Az eredményes munka ebben a helyzetben nehézkes, sok esetben kizárt.
6. Nem testre szabott előléptetés
Arra is akad példa: a korábban változatos, testre szabott feladatokat biztosító cég átszervezés miatt gyökeresen átalakítja a dolgozó feladatkörét. Ám sokszor épp a motiválás szándékával kialakított pozíció betöltése okoz áthidalhatatlan nehézségeket a munkavállalónak - egy ügyvezetői asszisztens például nem szívesen dolgozik tovább csoportvezetőként. Amennyiben a munkakörváltás inkább elbizonytalanítja, mintsem inspirálja a munkavállalót, érdemes új állás után néznie.
7. Tartós túlterhelés
A tartós munkahelyi terhelés, folytonos túlórázás, az állandó plusz feladatok sem kedveznek a dolgozónak. A stressz és a túlmunka egészségügyi kockázatai miatt ebben a helyzetben komolyan mérlegelni kell a váltás lehetőségét.
8. Ellenséges környezet
A munkahelyi közösségekben az is megeshet: egy új vezető többszöri próbálkozásra sem tudja magát elfogadtatni kollégáival. A folyton napirenden lévő konfliktusok, összeütközések ellehetetlenítik az előrehaladást: ilyenkor hasznos lehet a dolgozó számára hozzá illő munkakörnyezetben folytatni a karrierépítést.
9. Várható elbocsátások
A munkáltató piaci pozíciójának megingása ugyancsak okot adhat közelgő elbocsátásokra. Amennyiben a munkavállalók "folyosói híradóból" beszerzett értesülései kellően megalapozottak és biztos forrásból is megerősíthetőek, érdemes az elbocsátás elébe menni: egy jól időzített váltással megelőzhető a kirúgás, miközben a munkavállaló is jól jöhet ki a helyzetből.
A váltás szükségességének felismerésében Bölcskei Mónika, a Be Wise Tanácsadó Kft ügyvezetője, pszichológus volt segítségünkre.
Takács Gabriella