Egyre nagyobb a nyomás a kínai iparon
![Yingli](https://cdn.origo.hu/2023/12/0iOo1THKK47yadwyr4Fl1tHPjqvPdv55Ij5Jwoqokdo/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk2N2E4YTA0ZGVkNDQ2OTJhZjg4M2VlZTUwN2YzNzk4.webp)
A világkereskedelmi feszültségekből adódó gyenge export mellett a folyamatban lévő reformok és az ország iparának átalakítása is erőteljes kihívásokat jelent a kínai ipar számára – mondta egy pekingi konferencián Hszin Guobin, Kína iparügyi és információs technológiai minisztere.
A kínai gazdasági növekedés egyébként 6,2 százalékos volt az idei második negyedévben, ami 27 éve a leglassabb ütemnek számított. A lassulás mögött elsősorban a hazai kereslet gyengélkedése, illetve az USA-val folytatott kereskedelmi háború negatív következményei álltak.
Peking korábban közölte, a hivatalos cél szerint idén 6,0-6,5 százalékkal kellene bővülnie a GDP-nek, amit támogatnak a folyamatos kormányzati élénkítések is.
Az ipari termelés esetében a vezetés 5,5-6,0 százalékos célt tűzött ki 2019-re.
Az ipari kibocsátás azonban májusban, éves alapon, 5,0 százalékra lassult, ami 17 éves mélypontnak számított. Júniusban azonban már kedvezőbb volt a kép, akkor 6,3 százalékos volt az ipari kitermelés-növekedés. Az elemzők azonban továbbra is bizonytalanok azzal kapcsolatban, hogy fenntartható-e a mostani növekedési ütem, ahogy a gyárakkal készült felmérések alapján folyamatosan csökkennek az új megrendelések.
Az idei első félévben 6 százalékos volt az ipari kibocsátás bővülése, és a miniszter kiemelte,
Kínának igen komoly kihívásokkal kell szembenéznie, ahogy stabilizálni kívánja a kitermelését.
A legnagyobb problémát elsősorban az ipari termékek exportjának zsugorodása jelenti.
Az sem könnyíti meg a helyzetet, hogy a kereskedelmi konfliktus hatására számos kínai cég is visszafogta a hazai aktivitását, vagy egyenes külföldre telepített át termelési egységeket. Ezzel együtt a külföldi vállalatok is igyekeznek reagálni a nehézségekre, ami sokszor költözést jelent. Kanton déli részéről például 588 külföldi termelő vitt át termelési egységeket Vietnámba, Malajziába vagy Thaiföldre. Ez azonban még nem jelent túl nagy érvágást a régiónak, mivel a külföldi feldolgozóipari cégek csupán 1,44 százalékát teszik ki.
Mindazonáltal nem véletlen, hogy a minisztérium hivatalos közleményben is jelezte,
Peking enyhíteni szeretné a nyomást a vállalatokon, hogy azoknak ne kelljen elköltözniük,
illetve a kormány támogatni kívánja a kínai vállalatokat abban, hogy ellenállóbak legyenek a sokkhatásokkal szemben.