Biszku Béla és a "narancsuralmi rendszer" - parlamenti tudósítás
2010. június 14. 13:13
A parlament hétfői ülésén napirend előtt fogják bejelenteni a köztársaságelnök-választás kitűzését. A Fidesz a házbizottság múlt szerdai ülésén azt kezdeményezte, hogy a köztársasági elnök személyéről június 29-én, kedden hozzon döntést az országgyűlés. Sólyom László köztársasági elnök mandátuma augusztus 5-én jár le. A parlamentnek a mandátum lejárta előtt legalább harminc nappal új elnököt kell választania.
A napirend előtti felszólalások és a napirend elfogadása után délután kettő órától várhatóan fél ötig interpellációk, kérdések és azonnali kérdések fognak elhangzani. Az MSZP-s Lamperth Mónika például a kormánytisztviselők felmentési idejének csökkentéséről fogja interpellálni Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi minisztert, az LMP-s Scheiring Gábor pedig Matolcsy György nemzetgazdasági miniszterhez fog interpellációt intézni "Hogyan lesz neokonzervatív adóreformból munkahelyteremtés és szolidaritás?" címmel.
Most is szó lesz a parlamentben az árvíz következményeiről, Matolcsyt az árvízkárosultak biztosításáról is fogják interpellálni. Réthelyi Miklós nemzeti erőforrás minisztert többek között a családi pótlékról, a népességfogyásról és a sportcélú létesítmények helyzetéről fogják kérdezni.
Elfogadhatják a nemzeti együttműködésről szóló nyilatkozatot
Hétfőn lesz zárószavazás a nemzeti együttműködésről szóló politikai nyilatkozattervezetről, melyet május 14-én terjesztett be Orbán Viktor miniszterelnök több más fideszes és KDNP-s politikussal együtt. "A nemzeti együttműködés nyilatkozatának elfogadásával az új országgyűlés elismeri, hogy az áprilisi választásokon új társadalmi szerződés született, amellyel a magyarok egy új rendszer, a nemzeti együttműködés rendszerének megalapításáról döntöttek" - mondta május 14-én, az országgyűlés alakuló ülésén Orbán.
Ha az országgyűlés megszavazza a házszabálytól való eltérést, akkor hétfőn - az általános és a részletes vita mellett - akár el is fogadhatják a fideszes Rogán Antal által benyújtott módosítását a földgázellátásról szóló törvénynek, valamint a villamos energiáról szóló törvénynek. Az előterjesztés alapján ismét hatósági ára lenne a lakossági és a kisfogyasztói energiának, az árakat az illetékes miniszter határozná meg.
A napirend szerint várhatóan döntenek hétfőn a képviselők az országgyűlési képviselők számának csökkentéséhez szükséges választójogi reform előkészítéséről, majd az Állami Számvevőszék elnökét és alelnökeit jelölő eseti bizottság létrehozásáról.
Alkotmánymódosításról is fognak vitázni
Szintén hétfőn kerül a parlament elé az a Mátrai Márta fideszes képviselő és Lázár János frakcióvezető által benyújtott törvényjavaslat, amely változtatna az alkotmánybírák jelölésének szabályain. E szerint a jövőben nem a parlamenti pártok frakciójának egy-egy tagjából álló jelölő bizottság tenne javaslatot a testület tagjaira, hanem egy országgyűlési képviselőkből álló nyolctagú bizottság. Mivel ehhez módosítani kell az alkotmányt és az alkotmánybíróságra vonatkozó törvényt is, a javaslatot az országgyűlési képviselők kétharmadának kell megszavaznia. (Több civil szervezet is tiltakozott a fideszes javaslat ellen, erről bővebben itt olvashat.)
Ugyancsak része a fideszes javaslatnak, így hétfőn egyúttal az is átmehet, hogy töröljék azt a szabályt, miszerint az új alkotmány előkészítésének részletes szabályairól szóló országgyűlési határozat elfogadásához az országgyűlési képviselők négyötödének szavazata szükséges.
Domokos László fideszes országgyűlési képviselőt jelöli az Állami Számvevőszék (ÁSZ) elnökének a Fidesz-frakció - jelentette be Lázár János, a képviselőcsoport vezetője hétfőn. Az ÁSZ alelnökének Warvasovszky Tihamért, Székesfehérvár polgármesterét jelöli a Fidesz. (MTI)
Néhány perccel a meghirdetett egy órai időpont után elkezdődött az országgyűlés hétfői ülése.
Napirend előtt felszólalásra jelentkezett a fideszes L. Simon László. Az 1956 után belügyminiszterként dolgozó és a forradalom résztvevői elleni megtorlásokban fontos szerepet játszó Biszku Béla életéről szóló dokumentumfilm letiltásáról beszélt L. Simon. (Biszkuról és a filmről részletesen korábbi cikkünkben, itt olvashat.) A parlament képviselőit L. Simon arra kéri, álljanak ki a film levetítése mellett. A képviselő bejelentette, hogy összehívja a kulturális bizottság ülését holnapja, ahová meghívja az alkotókat is. Egyúttal meghívta a jelenlévőket a film szerdai vetítésére, külön név szerint megszólítva Lendvai Ildikót.
Támogatta az országgyűlés kulturális és sajtóbizottsága a médiát és a hírközlést szabályozó egyes törvénymódosítások általános vitára bocsátását hétfőn, így a parlament akár már délután tárgyalhat az előterjesztésről. Cser-Palkovics András, az egyik előterjesztő a testület előtt elmondta: a javaslat kerettörvény-jellegű, a részleteket később az új médiatörvényben szabályozzák. Hozzátette: a javaslatot gyorsan el kell fogadnia a parlamentnek, mert a közmédiumok jelenleg működésképtelenek, és szervezeti átalakításra várnak. Az LMP már a napirendre vételt sem támogatta, később pedig az MSZP és a Jobbik is halasztást javasolt.
Mandur László, a bizottság MSZP-s tagja azt kifogásolta, hogy a pénteken benyújtott előterjesztésre kevés idő volt, emellett pedig a társadalmi vitát is hiányolta. Hasonlóan vélekedett a Jobbik is a kérdésben, akik a szakma meghallgatását szerették volna elérni, a napirendi pont tárgyalását pedig szerdára halasztani, de az elképzelés nem kapott többségi támogatást. Az előterjesztő a zárszóban azt mondta: nincs olyan része az előterjesztésnek, amiről a korábbi négy- illetve ötpárti egyeztetéseken ne lett volna szó. (Független Hírügynökség)
Schiffer András, az LMP frakcióvezetője napirend előtti felszólalásában azzal vádolta a Fideszt, hogy megpróbálják kiiktatni a demokratikus fékeket. Beszédében cinizmusnak nevezte a fideszes alkotmánymódosító javaslatok benyújtását, a médiacsomagot. Schiffer szerint együttműködési rendszer helyett "narancsuralmi rendszer" alakul ki.
Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter válaszolt Schiffer felszólalására. Szerinte az alkotmányosság garanciái nem fognak sérülni, de működőképes lesz az ország.
"Hazudtak reggel, délben és este" - mondta Mesterházy Attila MSZP-frakcióvezető napirend előtt felszólalásában. Az őszödi beszédet felidéző, a Fidesznek címzett szavakra felzúdulás hallatszott a padsorokból. Mesterházy beszédében hosszan sorolta, hogy szerinte mely dolgokban nem mondott igazat a Fidesz. Szerinte ilyen az egykulcsos adó, amelyet korábban elutasított a Fidesz, valamint például a médiatörvény, amelyről azt ígérték, hogy széles körű társadalmi egyeztetés után fogják megalkotni. "Fideszes úthenger van, és az mindenkit ki akar lapítani, aki másképpen gondolkodik" - mondta Mesterházy.
"Én megértem, hogy magának mindenről az egypártrendszer jut eszébe" - vágott vissza Navracsics Mesterházy beszédére.
Schmitt Pál házelnök bejelentette, hogy június 29-re és 30-ra tűzi ki a köztársaságielnök-választást. Az első forduló június 29-én lesz, és ha eredményes lesz a titkos szavazás, akkor az új államfő még aznap, délután fél 3-kor leteheti az esküt. A jelölés határideje június 25.
Napirendre vette az országgyűlés a Fidesz-féle médiacsomag egy részét: az általános vita hétfőn lesz, a részletes vita kedden kezdődik. Az az előterjesztés kerül a parlament elé, amely szerint egy közszolgálati közalapítvány felügyelné a közmédiumokat (jelenleg külön alapítvány felügyeli az MTV-t a Duna Tv-t és a Magyar Rádiót is). A szavazásnál egyetlen ellenzéki képviselő sem volt jelen. Cser-Palkovics András fideszes képviselő azzal indokolta az előterjesztés gyors tárgyalását, hogy az MTV-nek, valamint az Országos Rádió és Televízió Testületnek (ORTT) hosszú ideje nincs elnöke, és az MTV-nek 6,5 milliárd forintos adóssága van. MSZP-s és jobbikos képviselők tiltakoztak az ellen, hogy nem kapnak több időt a javaslat megtárgyalására, az LMP képviselője pedig már nem volt jelen az ülésen, amikor szóba került a médiatörvény.
A parlament befejezte a hétfői-keddi ülés napirendjének megtárgyalását. Áttértek az interpellációkra.
"Hogyan lesz neokonzervatív adóreformból munkahelyteremtés és szolidaritás?" címmel interpellálta Matolcsy György nemzetgazdasági minisztert az LMP-s Scheiring Gábor. A képviselő arra vár választ, hogyan képzeli az egymillió új munkahely megteremtését Matolcsy.
A miniszter helyett Czomba Sándor foglalkoztatási államtitkár válaszolt Scheiring interpellációjára. Az egykulcsos adó meghirdetése szerinte mérsékli az adminisztrációt, segít elkerülni a trükközést. A minimálbér emelése szerinte nem okoz a foglalkoztatást szűkítő sokkhatást, mert más elemek segítik a vállalkozásokat. "A kormány nem érzéketlen a szolidaritási elvárásra. (...) Senkinek sem csökkenhet a nettó jövedelme" - jelentette ki az államtitkár.
Lamperth Mónika MSZP-s képviselő a kormánytisztviselők felmentési idejének csökkentéséről interpellálta Navracsics Tibort. Lamperth felidézte, hogy a tisztviselők indoklás nélküli elbocsátását lehetővé tevő törvényt Sólyom László államfő hétfőn visszaküldte megfontolásra az országgyűlésnek. (Erről itt olvashat részletesen.) Lamperth azt kérdezte, milyen megfontolás húzódott meg a törvény megalkotása mögött.
Navracsics Lamperthnek adott válaszában azt mondta: szerinte nem politikai kérdés a köztiszviselők ügye. Szerinte a közigazgatás színvonala érdekében van szükség arra, hogy el lehessen bocsátani a nem jó munkát végző köztisztviselőket. "Nem lesz boszorkányüldözés" - ígérte Navracsics.
Az árvízkárosultak biztosításáról kérdezett Simon Gábor MSZP-s képviselő. Simon szerint kevés volt a biztosított az árvíz sújtotta területeken, és jellemző volt az alulbiztosítás is. Az interpellációra Kontrát Károly belügyminisztériumi államtitkár válaszolt. Kontrát azt mondta: a kormányra az árvíz okozta kár helyreállításában is lehet számítani. Kontrát szerint múlt pénteken megkezdődött a károk felmérése, és a kormány segít abban is, hogy minden kitelepített család feje felett legyen fedél. A kormány továbbá egyeztetést kezdeményezett a biztosítókkal, hogy a kártalanítás összehangolt legyen - tette hozzá az államtitkár, aki szerint a kormány figyelemmel fogja kísérni a károk rendezését. Felül kell vizsgálni a biztosítási gyakorlatot az árvíz sújtotta területeken - értett egyet Simon felvetésével Kontrát.
"Milyen érdekeket szolgál a magyar külpolitika?" - címmel szólalt fel Kovács László MSZP-s képviselő, aki a szombati szlovákiai választásokról beszélt. Szerinte a magyar külpolitika az elmúlt hetekben nem tett jót a határon túli magyarok ügyének. Németh Zsolt államtitkár válaszolt. Szerinte a magyar kormány a kétoldalú kapcsolatok rendezését kiemelt céljának tekinti. "Történelmi fordulat, hogy megbukott Fico" - jelentette ki az államtitkár. Szerinte az állampolgársági törvény semmilyen formába nem befolyásolta a szlovák választásokat, mert ha ez így lett volna, akkor Fico alakíthatna kormányt. "Mikor látják be, hogy a Fidesz csókja halálos csók?" - kérdezett vissza Kovács az MKP vereségére utalva. Németh szerint viszont az MKP kiesésének oka, hogy hogyan viszonyultak a Ficóval esetleg alakítandó koalícióhoz.
Rétvári Bence államtitkár szerint Sólyom László csak egyfajta célszerűségi vizsgálat végett küldte vissza az országgyűlésnek a köztiszviselőkről szóló törvényt, és az, hogy nem az Alkotmánybírósághoz fordult, azt jelzi, hogy komolyabb problémái nem voltak a törvénnyel. Gúr Nándor MSZP-s politikus azt mondta: ha az országgyűlés változatlan formában fogadja el újra a törvényt, ők az Alkotmánybírósághoz fordulnak.
" Hogyan kíván segíteni a Vidékfejlesztési Minisztérium az árvíz miatt nehéz helyzetbe jutott embereken? " címmel kérdezte Kalmár Ferenc András KDNP-s képviselő Fazekas Sándor vidékfejlesztési minisztert. Fazekas azt válaszolta, hogy a minisztérium adománygyűjtést szervez. Megjegyezte még, hogy együttérez az árvíz sújtotta emberekkel, és a kártalanításról hamarosan kormánydöntések is fognak születni.
A kérdések és válaszok végére értek a parlamentben. Szünetet tartanak, az ülés a napirenden szereplő törvényjavaslatok megvitatásával folytatódik majd.
Vége a szünetnek. A parlament megszavazta, hogy részletes vitára bocsássák az alkotmányelőkészítő eseti bizottság létrehozásáról szóló javaslatot. Az első törvényjavaslat, amelyet tárgyalni kezdenek a képviselők, egy magyar-román együttműködési megállapodás kihirdetéséről szól. A megállapodás a magyar-román államhatárt keresztező földgázszállító vezetékekkel, valamint villamos távvezetékekkel kapcsolatos.