A csökkenő fizetésekről vitatkoztak a képviselők
2011. február 21. 13:08
Egy sor nemzetközi szerződés jóváhagyása mellett a Magyar Nemzeti Bankról (MNB) szóló törvény módosítása is szerepel az országgyűlés hétfői ülésének napirendjén. A javaslat lényege, hogy a kormány kisebbségbe szorítaná a jegybank vezetését a legfontosabb döntéshozó testületben a monetáris tanácsban: a tanács elnöke továbbra is az NMB elnöke lenne, és helyt kapna benne a két alelnök is, de az országgyűlés - a gazdasági bizottság ajánlása alapján - négy tagot választana a testületbe. Mivel a törvényhez benyújtott módosító indítványokat a kormány nem támogatja, valószínű, hogy már hétfőn elfogadják a törvénymódosítást.
Bár az előzetesen közzétett napirendi javaslatban még nem szerepel, már hétfőn napirendre kerülhet az idei költségvetési törvény, illetve az államháztartási törvény módosítása. A javaslat, amelyet szombaton nyújtott be a kormány, összesen 13 milliárd forint zárolására kötelez több nem kormányzati szervet, például a bíróságokat és az ügyészséget. A zárolás célja a 250 milliárdos, úgynevezett stabilitási alap létrehozása. Az összeg nagyobb részét a kormány saját hatáskörében, a minisztériumok költségvetéséből zárolta.
A határozathozatalok után napirendre került a Jobbik képviselőinek házszabály-módosító javaslata a napirend előtti felszólalásokról. Balczó Zoltán és Farkas Gergely javaslata törölné azt a kitételt, hogy csak "napirenden nem szereplő" témákról lehet beszélni napirend előtt. Másrészt nem csak a frakcióvezetőknek és helyetteseiknek tennék lehetővé a napirend előtti felszólalást, hanem "a képviselőcsoport általa felkért" képviselőknek is. Ezzel megszüntetnék azt a "kissé komikus" eljárást, hogy egyes képviselőket egy-egy napra frakcióvezető-helyettessé választanak, csak hogy beszélhessenek napirend előtt.
Utolsó napirendi pontkén kerül sorra a fideszes Balsai István önálló indítványa a 2006 őszi fővárosi eseményekkel kapcsolatos bírósági ítéletek felülvizsgálatáról. Ha az országgyűlés elfogadja a javaslatot, akkor semmisnek nyilvánítják azokat a bírósági ítéleteket, amelyeket 2006. szeptember 18. és október 24. közötti ügyekben, kizárólag rendőrségi tanúvallomásokra alapozva hoztak a bírók. Az [origo] által megkérdezett jogászok szokatlannak nevezték, és korántsem tartják tökéletesnek a javaslatot (a kritikákról itt olvashat).
Elvileg már kezdődnie kellene az ülésnek, de a teremben még csak néhány tucat képviselő van jelen, és Kövér László házelnök sem foglalta még el a helyét. Orbán Viktor miniszterelnök nincs jelen, a kormányt egyelőre csak Semjén Zsolt kormányfőhelyettes képviseli.
Megérkezett Kövér László, aki megnyitotta az ülést.
"Hát ezt jól elszúrták" - mondta napirend előtt Burány Sándor szocialista képviselő, utalva arra, hogy az új adórendszerben sokaknak csökkent a nettó fizetése. "Miért vezetnek be olyan adórendszert, ahol azok járnak jól, akik többet keresnek, mint 300 ezer forint?" - kérdezte Burány, aki külün kiemelte, hogy Szijjártó Péter, a miniszterelnök szóvivője "beverte a fejét a bérplafonba", hiszen bruttó 2,2 millió forintot keresett. A képviselő bírálta a kormányt, kiemelve, hogy az Országos Érdekegyeztető Tanácsban a béremelésekről létrejött megegyezés csak ajánlás, azt nem lehet számonkérni a magáncégektől.
Úgy gondoljuk, hogy ez az adórendszer igazságos - reagált Burány felszólalására Cséfalvay Zoltán államtitkár, bár szerinte az adórendszernek nem az a dolga, hogy igazságot tegyen az emberek közt. Az államtitkár nem beszélt azokról, akiknek csökkent a nettó fizetése az új rendszerben.
Az új adórendszerről beszélt napirend előtt Scheiring Gábor, az LMP képviselője is, aki külön bírálta a salgótarjáni polgármestert, akire a milliós fizetése mellett még havi 130 ezer forintos életbiztosítást is kötöttek, miközben csükkentették a pedagógusok fizetését. Scheiring bírálta a kormányt, amiért erővel, "feljelentő telefonszámmal" próbálja béremelésre kényszeríteni a kisvállalkozásokat. "Ez a helyzet abszurd" - mondta a képviselő, aki szerint a kormány a vállalkozásokkal próbálja megfizettetni a saját ígéreteit. Scheiring szerint az igazságtalan adócsökkentésekből következett az improvizációs sorozat, amelynek része volt a járulékemelés, majd a magánnyugdíjpénztárak államosítása is.
Önök az újraelosztás pártján vannak, mi úgy gondoljuk, hogy gazdasági növekedéssel lehet megoldani Magyarország problémáit - reagált Cséfalvay Zoltán. Az államtitkár bírálta az LMP-t, hogy "régi, osztályharcos" elmélethez nyúlt vissza.
Nagyon érdekes dolgok derültek ki a 2006-os bizottsági ülések titkosításának feloldásával - mondta Vona Gábor, a Jobbik elnöke, aki szerint eddig is tudni lehetett, hopgy a Fidesznek nem volt semmi köze az akkori eseményekhez. Vona szerint erre a fideszesek nem lehetnek büszkék, hiszen épp azért nem volt akkor forradalom, mert a párt vezetői "elmenekültek a sors elől". A pártelnök szerint a kétharmados többséget szerzett kormánypártok megcsúfolják az alkotmányozást is, mert nem állítják helyre a történelmi alkotmányosságot. "Önök jelen pillanatban elsikkasztják a magyar rendszerváltást" - bírálta a kormányt Vona.
A titkosítás feloldásával ma már mindenki számára világossá vált, hogy ezekben a jegyzőkönyvekben semmilyen olyan információ nem volt, amelyek miatt titkosítani kellett volna - reagált Kontrát Károly belügyi államtitkár, aki szerint a titkosítás csak Gyurcsány Ferenc és az MSZP érdekeit szolgálta. "A fidesz a törvényesség és a rend pártja, kormányon és ellenzékben is" - jelentette ki Kontrát, aki szerint a kormánypárt akkor is csak az ország érdekeit szolgálta.
Aggasztónak tartja Michl József, a KDNP képviselője, hogy folyamatosan csökken a házasságkötések száma, és a gyermekek fel házasságon kívül születik. A képviselő arra kérte a kormányt és a parlamentet, hogy minden döntésnél mérlegeljék, hogyan hat az a családok jövőjére.
Hiteltelen az ellenzék kritikája - jelentette ki Rogán Antal fideszes képviselő, az úgynevezett bérmonitoring bizottság vezetője, reagálva az új adórendszert ért ellenzéki támadásokra. Rogán szerint a kormánypártok tisztában voltak azzal, hogy az egykulcsos adó bevezetésével lehetnek olyanok, akik rosszul járnak, de épp ezért született meg a bérmegállapodás az OÉT-ben. Rogán idézte a megállapodást, amely szerint a munkavállalók bruttó keresetének 4-6 százalékos emelését ajánlották annak érdekében, hogy a kis és közepes keresetűek ne járjanak rosszul. Ez után meglepetésként ért mindenkit - mondta Rogán -, hogy bizonyos gazdasági szektorokban egyáltalán nem volt béremelés január 1-től.
Rogán Antal napirend előtti felszólalásában is reklámozta a bérmonitoring bizottság telefonszámát és honlapját, de mivel túllépte az idejét, a házelnök megvonta tőle a szót. Ezen az ellenzéki képviselők jót derültek.
Cséfalvay Zoltán államtitkár szerint a bérmegállapodás mellé a kormány forrást is biztosított a társasági adó csökkentésével, hiszen az 140 milliárd forintot hagya vállakozásoknál.
Az országgyűlés többsége nem vette napirendre a Jobbik javaslatát a szocialista rendszerben szerzett kiemelt nyugdíjak csökkentéséről.
Nemény András MSZP-s képviselő azt kérdezte Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi minisztertől, hogyan adhatta a nevét alkotmányellenes szabályozáshoz. Ezzel a képviselő arra a rendelkezésre célzott, amely lehetővé teszi a kormánytisztviselők indoklás nélküli felmentését, és amelyet a múlt héten semmisített meg Alktománybíróság.
Navracsics helyett Rétvári Bence államtitkár válaszolt, aki szintén a benyújtója volt a kormánytisztviselőkről szóló törvénynek. Szerinte nem volt előre egyértelmű, hogy az indoklás nélküli felmentés alkotmányellenes, hiszen Sólyom László korábbi köztársasági elnök sem az Akotmánybírsághoz fordult, hanem a parlamentnek küldte vissze a törvényt. Rétvári szerint nem politikai tisztogatás volt a kormányzatban, hanem "minőségi cseréket" hajtottak végre.
Nemény András nem fogadta el a választ, a parlamenti többség viszont igen.
Kövér László házelnök figyelmeztette a bekiabáló Szűcs Erika szocialista képviselőt, akinek - mont mondta - régóta hallja a hangját.
A napirend előtti felszólalásához csatlakozva interpellációban folytatja a csökkenő nettó bérek miatti aggodalmának kifejtését Rogán Antal. Kérdésére Cséfalvay Zoltán azt mondta: a kormány mindent megtett, hogy senki ne járjon rosszul az új adórendszerrel. A közszférában kompenzációt kapnak azok, akik nem tudják érvényesíteni a családi adókedvezményt, a magánszférában pedig az OÉT-megállapodás jelenti a garanciát. A munkáltatói oldal kilenc résztvevője egyhangúan, különvélemény nélkül támogatta az ajánlást az OÉT-ban - mondta Cséfalvay, aki szerint a béremeléshez forrást nyújt a társasági adó csökkentése.
A 49-es főút forgalma miatt aggódik Apáti István jobbikos képviselő, aki szerint a hatalmas forgalom jelentősen megnehezíti Mátészalka és a környező települések lakóinak életét. A képviselő attól tart, hogy az M3-as autópálya meghosszabbítása csak rontani fog a helyzeten, ha nem épül meg a 49-es út elkerülő szakasza. Apáti azt kérdezte, van-e esély rá, hogy 2012-ben megépüljön az elkerülő.
Völner Pál államtitkár válaszában azt mondta: megérti a problémát és fontosnak tartja a tehermentesítő autóút megépítését, de annak kivitelezése "józan becsléssel" 2014-2015-re tehető. A képviselő nem fogadta el a választ, a parlamenti többség viszont igen.
Az új Széchenyi-terv miatt interpellálta a gazdasági minisztert Jávor Benedek, az LMP képviselője, aki szerint a korábban még zöldnek nevezett tervből teljesen hiányzik a fenntarthatóság szempontja. Eltűnt a tervből 1200 kilométer vasút, illetve alig van forrás megújuló energiákra vagy energiatakarékosságra.
Cséfalvay Zoltán államtitkár szerint 140 milliárd forint értékű pályázat van az új Széchenyi-tervben zöld gazdaságfejlesztésre. Az államtitkár szerint egy védett, csak az állami forrásoktól védett szektor létrehozása nem old meg semmit, egy olyan gazdaságra van szükség, amely megáll a saját lábán. Az államtitkár felsorolta azokat a pályázatokat, amelyek szerinte a zöld gazdaságot szolgálják a Széchenyi-terveb.
Jávor szerint a felsorolt források jóval kisebbek, mint amelyek korábban rendelkezésre álltak, és azok nagyobb része is hulladéklerakók rekultivációját szolgálja, ezért nem fogadta el a választ. A parlamenti többség elfogadta az államtitkári választ.
A gyógyszerkassza tervezett csökkentéséről és a közgyógyellátás változásairól kérdezett a szocialista Garai István. Válasz helyett Halász János államtitkár a korábbi szocialista kormányok egészségpolitikáját bírálta, számonkérve, hogy a képviselő akkor miért nem aggódott a betegekért. Garai nem fogadta el a választ, a kormánytöbbség viszont igen.
Az egykulcsos adó hatásairól interpellált az MSZP-s Tukacs István is, aki szerint nagyon sokan vannak, akik február elején kevesebbet találtak a borítékban. A veszteségek a képviselő szerint ezrekben és tízezrekben mérhető. "Miért tartozik a szociálpolitika tárgykörébe, ha valaki nem akar kevesebbet keresni?" - kérdezte Tukacs, aki szerint nem igaz, hogy az adótörvények tárgyalásakor a kormánypártok ismerték volna a problémát, hiszen akkor azt állították: senki nem fog rosszul járni vele.
"Ez az adórendszer teljesítményre ösztönöz" - mondta válaszában Cséfalvay Zoltán, aki szerint az adórendszer nem a szociális különbségek csökkentésének eszköze. Természetesen a kormány tudatában van annak, hogy a magánvállalkozásoknál nettó bércsökkenés is előfordulhatott - mondta az államtitkár -, ezért már felvették a kapcsiolatot a munkáltatók képviselőivel.
A vasúti kábellopások miatt interpellált Korondi Miklós a Jobbik képviselője, aki szerint a jogalkotó nem tesz semmit az egyre szaporodó, a közlekedés biztonságát is veszélyeztető bűncselekmények ellen. Korondi szerint komoly probléma, hogy a rendőri nyomozásokat eredménytelenül zárják le, mert hiányzik a valódi ellenőrzés, illetve az elfogott elkövetők ellen is legfeljebb rongálás miatt indul eljárás.
Kontrát Károly államtitkár szerint a rendőrség évről évre több ilyen bűncselekményt derít fel, és már hatályba lépett az a törvénymódosítás, amely súlyosabb büntetést ír elő a kábellopások elkövetőire. Az államtitkár szerint az elkövetőket nehéz utólag azonosítani, ezért inkább a megelőzésre kell a hangsúlyt helyezni, és már voltak is sikeres akciók ennek érdekében.
Korondi megköszönte az államtitkár válaszát, de nem fogadta el azt. A kormánytöbbség viszont elfogadta a választ.
Mivel végetértek az interpellációk, vagyis már nem kell szavazni, megbomlott a fegyelem a teremben. A képviselők többsége elindult kifelé, de többen megálltak beszélgetni. Az elnöklő Balczó Zoltán felszólította őket, hogy ha "halaszthatatlan közfeladatuk" elszólítja őket, akkor menjenek ki a teremből, ne zavarják az ülést.
Mérlegeli-e a kormány az esztergomi képviselő-testület feloszlatását - kérdezte a jobbikos Vágó Sebestyén, aki emlékeztetett arra, hogy a városnak nincs jegyzője, a fideszes többség pedig képtelen együttműködni a független polgármesterrel, és sorozatosan hoznak törvénytelen döntéseket. A képviselő szerint az esztergomi polgárok általa kérik a kormányt, hogy segítsen a városon. Rétvári Bence államtitkár szerint a kormánynak csak közvetítő jogköre van, a parlamentnek van joga - az Alkotmánybíróság véleményének kikérése után - feloszlatni a törvénytelenül működő önkormányzatokat.
Mit kíván tenni a kormány a gyermekprostitúció visszaszorítása érdekében - kérdezte az LMP-s Szabó Tímea, reagálva arra, hogy Pintér Sándor belügyminiszter azt nyilatkozta: ez a probléma nem létezik Magyarországon. A képviselőnő szerint Európában évente több tízezer kiskorú válik ennek áldozatává, akiket jórészt Kelet-Európából rabolnak el vagy vásárolnak meg. Kontrát Károly államtitkár szerint a kormányprogram kiemelet figyelmet fordít a gyermek- és fiatalkorúak védelmére, és fel fognak lépni az ilyen bűncselekmények ellen.
Hogyan kárpótolják a kormánytisztviselőket? - kérdezte Nyakó István MSZP-s képviselő, utalva arra, hogy az Alkotmánybíróság (Ab)alkotmányellenesnek nyilvánította a kormánytisztviselők indoklás nélküli elbocsátását lehetővé tevő törvényi rendelkezést. Nyakó arra is választ várt, hogy a három beterjesztő közül ki vállalja a felelősséget és ki fog lemondani.
Rétváry Bence államtitkár szerint egyáltalán nem volt egyértelmű az alkotmányjogi helyzet a törvény elfogadásakor, csak most alakult ki az Ab döntése után. A felmetett kormánytisztviselőknek Rétvári szerint nem jár semmilyen kárpótlás vagy kártérítés, és nem is javasolja senkinek, hogy ilyen perekre bíztasson korábbi tisztviselőket.
Ködbe veszett az eszközkezelő, csak a szavak szintjén törődnek a bajba jutott devizahitelesekkel - bírálta a kormányt a jobbikos Z. Kárpát Dániel, aki azt kérdezte, elfogadhatónak tartja-e a kormány, hogy a magán-nyugdíjpénztári vagyonból kríziskezelőt hozzanak létre. Szatmáry Kristóf államtitkár szerint a kormány továbbra is tárgyalásokat folytat az eszközkezelő felállításáról, de csak olyan megoldást tud elfogadni, amelyben mindhárom fél (adós, bank és kormány) vállal valamennyit a felelősségből. Z. Kárpát szerint az államtitkár mellébeszél, hiszen már folynak azok a folyamatok, amelyek ahhoz vezetnek majd, hogy sok ezer család veszíti el az otthonát.
A Nemzeti fejlesztési Ügynükség (NFÜ) kétmilliárd forint értékű tanácsadói szerződéséről kérdezte a kormányt Karácsony Gergely LMP-s képviselő, aki szerint érthetetlen, hogy miért kellett négy évre előre kiírni a pályázatot, oylan rövid határidővel, hogy csak egy jelentkező adott be ajánlatot. Hogyan lehet komolyan venni azokat a szavakat, amelyeket önök a tiszta közéletről mondtak? - kérdezte a képviselő.
Völner Pál államtitkár szerint a szerződés értéke nem kétmilliárd forint, az NFÜ csak a felmerülő igények szerint fog szolgáltatást igénybe venni és fizetni. Völner szerint a pályázati dokumentációt négyen vették meg, de csak egy cég adott be ajánlatot. A vállalt óradíj az államtitkár szerint megfelel a piaci áraknak.
"Nagyon erősen lejtett a pálya valakiknek" - vágott vissza Karácsony, aki szerint a kormány éppen eljátsza az állampolgárok bizalmát, hiszen olyan "pacsi-közbeszerzéseket" bonyolítanak, amelyeket teljes joggal kritizáltak korábban.
Elkerüli-e a rendvédelmi szerveket a megszorítás? - kérdezte a belügyminisztertől Harangozó Tamás szocialista képviselő, aki szerint már most is tapasztalja az állomány, hogy csökken a cafeteriakeret vagy átalakul a ruházati támogatás. Kontrát Károly államtitkár szerint a kormány biztosítja a közbiztonság javításához szükséges forrásokat: nő a létszám és technikai eszközökben is lesz fejlesztés.
A jobbikos Németh Zsolt azt kifogásolta, hogy a Külügyminisztérium Zara Bahrami kivégzése miatt egy körlevélben az iráni nemzeti ünnepen való részvétel korlátozására szólította fel a diplomatákat. A képviselő azt kérdezte, hogy ezen az alapon megtiltja-e a kormány a részvételt az amerikai vagy izraeli ünnepségeket. "Meddig kívánja fenntartani ezt az ordító kettős mércét a kormány?" - kérdezte a képviselő.
Németh Zsolt államtitkár szerint Bahrami kivégzése az emberi jogok semmibe vétele, valódi koncepciós per volt, amely ellen az egész EU tiltakozott. Az államtitkár szerint a képviselő kérdése méltatlan volt, amiért széhyelnie kellene magát.
A kérdések végére ért az országgyűlés, a képviselők most titkos szavazással két új jegyzőt választanak titkos szavazással. A szavazás idejére az elnöklő Balczó Zoltán 40 perc szünetet rendelt el. Percről percre tudósításunk ezzel véget ért.
A jövőben az országgyűlés választhatja meg a monetáris tanács négy külsős tagját, így többségbe kerülhetnek a testületben a kormánypárti delegáltak. A képviselők 286 igen szavazattal, 60 nem ellenében fogadták el a Magyar Nemzeti Bankról (MNB) szóló törvény erről rendelkező módosítását, majd a jogszabály sürgős kihirdetését kérték a köztársasági elnöktől.