Ünneplés és tüntetés a március 15-i napsütésben - tudósítás a megemlékezésekről
2011. március 15. 09:10
Forgalomkorlátozásokat léptet életbe a március 15-ei rendezvények miatt a rendőrség a fővárosban. Többek között tilos megállni a Kossuth teret övező utcákban, illetve a budai vár környékén (a részletekről itt olvashat).
Budapest belvárosában alacsony a forgalom, alig látni autókat, a kereszteződéseknél kettesével, hármasával állnak a rendőrök - tapasztalta az [origo] tudósítója. A Kossuth téren viszonylag kevesen vannak, a kordon mögött 1-2 méterrel pár száz ember áll. A zászlófelvonás kilenc órakor kezdődik.
Katonai tiszteletadás mellett, a közjogi méltóságok jelenlétében felvonták a Magyar Köztársaság lobogóját az 1848-49-es szabadságharc és forradalom 163. évfordulójának alkalmából a Parlament előtti Kossuth Lajos téren kedd délelőtt. A zászlófelvonáson részt vett Schmitt Pál köztársasági elnök, Orbán Viktor miniszterelnök és Kövér László házelnök.
Az [origo] tudósítója szerint a Kossuth téren nyugodt a hangulat, csak néhányan panaszkodtak, hogy nem látják jól az ünnepséget. A tömegben feltűnt egy-két árpádsávos zászló. Elszórt taps hallatszott, amikor a hangosbeszélőn bemutatták a közjogi méltóságokat. A Himnusz után több helyről felhangzott a "Hajrá magyarok!" kiáltás.
A zászlófelvonási ünnepség után Orbán Viktor, Schmitt Pál és Kövér László odamentek a kordonhoz, és köszöntötték az ünneplőket, ami tudósítónk szerint láthatóan lelkesítette az ott állókat. Többen tapsoltak, és dicsérték a kormányfőt, egy ember pedig azt mondta: "Így a helyes, a Sólyom nem jött ide."
A meghirdetett program szerint az ünnepi menet az Akadémia utcában indult el a Nemzeti Múzeum felé, de a helyszíni tájékoztatás hiánya miatt az érdeklődők szétszéledtek, a legtöbben a Szabadság tér felé indultak - jelentette a Kossuth térről az [origo] munkatársa. Ez azért okozott kisebb fennakadást, mert az alternatív útvonalat nem zárták le a forgalom elől, így minden közlekedési lámpánál meg kell állniuk az embereknek.
Katonazenekar az Akadémia utcában - összes ünnepi képünk kattintásra!
A Kossuth Lajos utcában halad az ünnepi menet, a lovas díszegység mögött közvetlenül Polt Péter legfőbb ügyész (a képen középen), Pintér Sándor belügyminiszter és Hende Csaba honvédelmi miniszter halad. A menetben tudósítónk látta Pálinkás Józsefet, a Magyar Tudományos Akadémia elnökét is.
A meghirdetett programhoz képest néhány perces késéssel megérkezett a lovas díszegység és a katonazenekar a Múzeumkertbe. Tudósítónk szerint a Múzeum körúton nagy tömeg várja az ünnepséget, és folyamatosan érkeznek az emberek. Az épület lépcsőjén is sokan állnak.
Egy nagyobb csoport tagjaként megérkezett a Múzeumhoz Kövér László házelnök, Stumpf István alkotmánybíró és Tarlós István főpolgármester. Hamarosan kezdődik az ünnepség: megszólaltak a rendőrzenekar fúvósai, érkeznek a történelmi zászlók. A zászlók bevonulását nagy tapssal fogadta a tömeg.
Itt tettünk esküt egymásnak, hogy rabok tovább nem leszünk - mondta ünnepi beszédének elején Orbán Viktor miniszterelnök, a Nemzeti Múzeum kertjében. Szerinte ma is ehhez az eskühöz tartják magukat a magyarok, minden magyar ki fog állni a többiekért.
1848, 1956, 1990 és 2010 között vont párhuzamot beszédében Orbán, aki szerint a magyar rendszerváltó hagyomány 1848 március 15-ében gyökerezik. A miniszterelnök azt mondta, mindegyik évben közös volt, hogy elhozta Magyarország teljes megújulását, többek között eltörölte a cenzúrát, és visszaállította a sajtószabadságot.
Orbán szerint a rendszerváltással nem sikerült elszakadni a diktatúra 40 éves időszakától, számos, a nemzet szempontjából fontos kérdés válasz nélkül maradt, a rendszer félmegoldásokra épült, "a bolyongás évei következtek". A tavalyi év megmutatta, hogy rossz helyen keresgéltünk - mondta Orbán.
Kiálltunk Magyarországért, amikor vissza kellett szerezni a nyugdíjrendszert a tőzsdecápák markából - mondta Orbán. Szerinte a kormány a helyén volt akkor is, amikor árvíz sújtotta az országot, amikor vörösiszap öntött el településeket, vagy amikor - Orbán fogalmazása szerint - igaztalan, Magyarországról szított támadások érték az országot Brüsszelből.
Orbán Viktor felolvasta beszédében a kormánypártok által benyújtott alkotmánytervezet Nemzeti hitvallásnak nevezett bevezetőjét.
Videó Orbán beszédéről
A Lehet Más a Politika a VIII. kerületi Teleki téren tartja ünnepségét. A 11 órára meghirdetett rendezvény kezdése csúszik, jelenleg 20-30 ember (köztük számos sajtós) vár Szél Bernadett szóvivő és Schiffer András frakcióvezető beszédére.
Mintegy 40-50 ember és 30 kerékpáros gyűlt már össze a Teleki téren, az ünnepség után ugyanis a tervek szerint kerékpárral járják végig a történelmi emlékhelyeket. Schiffer András és Jávor Benedek országgyűlési képviselő kerékpár nélkül érkezett, amit tudósítónk szerint többen viccesen szóvá is tettek. Jávor Benedek az [orgio]-nak azt mondta, hogy kollegáiktól ők is kapnak majd biciklit, és elkísérik a menetet egy darabon.
Schiffer András LMP-frakcióvezető és párttársa, Jávor Benedek a Múzeum körúton, az állami ünnepségen. Középen Schmitt Pál köztársasági elnök - további március 15-i fotóink kattintásra!
Mintegy százfős hallgatóság előtt tartott ünnepi megemlékezést at LMP, amelyen felolvasák a párt 12 pontját. Ebben egyebek mellett követelik a médiatörvény eltörlését, illetve az Alkotmánybíróság tiszteletben tartását. Schiffer András frakcióvezető rövid beszédében az "oktrojált" és a demokratikus alkotmányozás közti különbségről beszélt. Szerinte a kormányzat által oktrojált alkotmánnyal szemben egy valamennyi társadalmi réteget képviselő demokratikus alaptörvényre, a "nép alkotmányára" lenne szükség, amelynek megalkotásába a lehető legtöbb embert be kell vonni. Schiffer a sajtószabadság biztosítására, felelős gazdaságpolitikára és szolidáris adórendszer megalkotására szólította fel a kormányt.
Több embert is a helyszínen lévő mentősöknek kellett ellátniuk, mert rosszul lettek a Magyar Nemzeti Múzeum előtt összegyűlt több mint húszezres ünneplő tömegben kedd délelőtt. A Múzeum körúton több ezer ember hallgatta Orbán Viktor beszédet. (MTI)
Bár a Nézőpont Intézet felmérése szerint az emberek mintegy 60 százaléka visel kokárdát a nemzeti ünnepen, tudósítónk Budapest utcáin ennél alacsonyabb arányt tapasztalt. Az ünnepségeken szinte mindenkinek a ruháján látható kokárda, de máshol a járókelőknek csak mintegy egyharmada viseli a nemzetiszínű jelképet.
Martin Schulz, az Európai Parlament szocialista frakciójának vezetője, Markó Béla, a Romániai Magyar Demokrata Szövetség leköszönő elnöke, Vörös T. Károly, a Népszabadság főszerkesztője, Porcsin Zsolt debreceni újságíró, a Basahalom boulevard blog szerzője és Hazafi Zsolt, az ATV reggeli műsorának szerkesztője kapta idén a Szabad Sajtó-díjat. Az MSZP által létrehozott Szabad Sajtó Alapítvány díjátadó ünnepségén kedden a Pilvax kávéházban Mesterházy Attila, a szocialista párt elnöke arról beszélt, hogy a médiatörvény elfogadásával a sajtószabadság is áldozatául esett a kormány politikai rendszerváltásának, és ismét a jogszabály visszavonására szólította fel a kabinetet. (MTI)
A Szabad Sajtó-díjak átadása után a Pilvax köz és a Városház utca sarkán lesz az MSZP megemlékezése, amelyen beszédet mondt Mesterházy Attila pártelnök. Tudósítónk szerint viszonylag sokan vannak, a Városház utca körülbelül a feléig megtelt. A Pilvaxban még tart a fogadás, munkatársunk Kovács László korábbi külügyminisztert egy pohár borral látta, Szekeres Imre korábbi honvédelmi miniszter sört iszik.
Minden forradalmat új törvénynek kell követnie, hogy az idő ne fordulhasson vissza, a múlt hibái ne ismétlődhessenek meg, a tegnap bűneit ne lehessen újból elkövetni - mondta március 15-ei ünnepi beszédében Hódmezővásárhelyen Lázár János polgármester, a Fidesz frakcióvezetője. Szerinte mint 1848-ban vagy 1956-ban, most is a 20-as, 30-as generációk kezében van az ország sorsa. A cél, hogy ez a generáció akarja megváltoztatni az országot, képes legyen a változásra, higgyen a jövőben, és képes legyen céljait megvalósítani. (MTI)
Magyarországnak nagy szerepe volt abban, hogy Németország újra egyesülhetett - mondta az MSZP megemlékezésén Martin Schulz, az Európai Parlament szocialista frakcióvezetője. Schulz felidézte az 1848-as 12 pont egyik követelését: a sajtószabadság és a cenzúra eltörlésének fontosságát. Szerinte Orbánnak nem volt igaza, amikor Strasbourgban azt mondta, hogy a magyar népet kritizálja, aki a médiatörvényt kritizálja. "Egy rossz törvényt kritizáltunk" - mondta Schulz, aki szerint ha Magyarországon születik egy ilyen rossz törvény, ők egész Európában felemelik a hangjukat ellene.
Az 1848-49-es március 15-ei forradalomra emlékezik a Google. A keresőoldal kezdőlapján a Nemzeti Múzeum rajza látható a Google felirat mögött.
A legszebb ünnepnek, a mindenkori újrakezdés napjának nevezte beszédében március 15-ét Mesterházy Attila, az MSZP elnöke, aki szerint ezen a napon nincsen bal- és jobboldal. Ennek ellenére Mesterházy beszédének további részében már keményebben fogalmazott. A kormányra utalva azt mondta: van lehetőség leváltani azt, aki méltatlanná vált. Szerinte a közelmúlt politikai eseményei miatt most március 15. helyett inkább 1849. március 4-e, az úgynevezett olmützi, vagy oktrojált alkotmány juthat eszünkbe.
A képre kattintva megnézheti az összes március 15-i fotónkat
"Alkotmányos puccs zajlik Magyarországon" - jelentette ki Mesterházy, aki szerint beteljesedni látszik az alkotmányos államcsínykísérlet. Azt a pártelnök szerint még nem lehet tudni, hogy tragédia vagy bohózat lesz a puccskísérlet vége, az a kérdés, hogy lesz-e elég hit az emberekben, hogy megakadályozzák a demokratikus Magyarország megszüntetését. Mesterházi kijelentette: "Velünk van minden demokrata", és nemcsak szocialisták, hanem zöldek, liberálisok és mérsékelt konzervatívok is.
A Fővárosi Önkormányzat ünnepségén - Tarlós István főpolgármester felkérésére - Kaltenbach Jenő, az LMP fővárosi frakcióvezetője mond beszédet. Kaltenbach szerint a harcmezőn ugyan elbukott a forradalom, de két évtizeddel később a tárgyalóasztalnál sikerrel jártak. Az egykori kisebbségi ombudsman szerint a 12 pont egyszerű mondatai kiállták az idők próbáját, és ma is megfogalmazhatók, mint a szabadság garanciái.
Nekünk nem kellett fegyvert ragadni húsz évvel ezelőtt, amikor újra kivívtuk a szabadságot - mondta a frakcióvezető -, talán ezért sem tartjuk olyan fontosnak ezeket az értékeket. Kaltenbach bírálta a médiatörvényt, mert szerinte a szabadsággal mindenféle cenzúra összeegyeztethetetlen, még akkor is, ha erkölcsi alapokra, a kiskorúak védelmére hivatkozva próbálják bevezetni.
"Keresem a kordonokat és az esernyőket. Nem látták?" - mondta beszéde elején Tarlós István főpolgármester, utalva arra, hogy elődje, Demszky Gábor megemlékezéseit rendszeresen megzavarták. A főpolgármester szerint 1848-ban a forradalom befejezetlen maradt, ahogy 1990-nel kapcsolatban is úgy érezhetjük: valami befejezetlen maradt. Széchenyi szavait idézve Tarlós arról beszélt, hogy a kormánynak és a fővárosnak is a semmiből kell teremtenie, miközben az ellenzék egy része "alternatív valóságértélmezéssel" igyekszik félrevezetni a közvéleményt. A főpolgármester szerint országunkban "ma is folyik egy fegyvertelen harc az igazságért és a jövőért".
Kattintson a képre Tarlós István beszédének további képeiért!
Több mint egy tucat embert állítottak elő a rendőrök kedden a Hősök teréről, ahol gárdistaavatásra készültek. Ketten a rendőrökre támadtak, ellenük hivatalos személy elleni erőszak miatt indult eljárás. A Budapesti Rendőr-főkapitányság tájékoztatása szerint a téren több emberrel szemben is intézkedni kellett, mivel feloszlatott társadalmi szervezet tevékenységében vettek részt, és ez szabálysértésnek minősül. Mivel a rendőri felszólításnak nem tettek eleget, nem hagyták el a teret, a rendőrség előállította őket.
Intézkedés közben a résztvevők közül többen a rendőrökre támadtak, őket elfogták. A közlemény szerint a rendezvény ezzel békés jellegét elvesztette, így a rendőrség felszólította a főszervezőt, hogy annak befejezésére haladéktalanul intézkedjen. A főszervező a rendezvényt befejezettnek nyilvánította. A BRFK tájékoztatása szerint a rendezvényről több mint egy tucat embert állítottak elő, egyikük ellen körözés is volt kiadva. Két ember ellen hivatalos személy elleni erőszak miatt indult eljárás.
Novák Előd, a Jobbik Magyarországért Mozgalom alelnöke a Független Hírügynökségnek azt mondta, hogy a korábban feloszlatott Magyar Gárdának három nagyobb csoportja tevékenykedik jelenleg az országban, a keddi gárdistaavatás nem az Új Magyar Gárda rendezvénye volt. A Hír Tv szerint az önmagát Magyar Nemzeti Gárdának nevező szervezet terepszínű ruhát viselő tagjai vonultak a térre, mintegy ötszázan.
Megkezdődött a Jobbik nagygyűlése a budapesti Deák téren, amelyen tudósítónk szerint egyelőre néhány száz ember van jelen, rengeteg árpádsávos zászlóval. Pörzse Sándor, a párt parlamenti képviselője szerint az 1848-as 12 pont néhány kivételtől eltekintve ma is aktuális. Pörzse külön köszöntötte a gyöngyöspataiakat. A Heves megyei településen az elmúlt napokban komoly feszültség alakult ki a Jobbikhoz közel álló polgárőrök és a helyi roma lakosság közt.
Körülbelül háromezer főre nőtt a tömeg a Jobbik Deák téri rendezvényén, ahol éppen Juhász Tamás, az úgynevezett Új Magyar Gárda vezetője sorolja a Fidesz "uralkodásának" szerinte negatív eredményeit. Juhász szerint "minden korábbinál súlyosabb cigányterror" tapasztalható az országban, és "történelmi bűnnek" nevezte az új alkotmány megalkotását. Tudósítónk szerint a tömegben többen a betiltott szervezet formaruháját viselik, időnként "Orbán, takarodj!" kiáltások hallatszanak. A rendőri biztosítás nem feltűnően nagy, az egyenruhások a tér sarkainál várakoznak.
A rendszerváltás második elsikkasztásáról beszélt március 15-ei beszédében Vona Gábor, a Jobbik elnöke, aki szerint a Fidesz csak egyet teljesített az ígéretei közül, azt, hogy "Csak a Fidesz!" A pártelnök szégyenteljesnek nevezte az alkotmányozást, szerinte jelenleg az ország "romfoglalása és újjázüllesztése" zajlik.
Katasztrofális következményekkel járna a gyerekek után járó szavazati jog bevezetése - mondta Vona, aki szerint ez Kelet-Magyarországon "cigányuralomhoz" vezetne, mert "szavazatszerzési gyerekvállalásra" állnának át bizonyos néprétegek. A pártelnök szerint a Jobbik minden eszközzel tiltakozni fog ez ellen az ötlet ellen.
Vona Gábor szerint a Jobbik "IV. Béla-tervet" alkot a gazdasági kilábalás érdekében. Ennek részeként újratárgyalnák az államadósságot, a devizahiteleseknek támogatott forintra váltást biztosítanának, újratárgyalnák Brüsszellel az élelmiszerkvótákat, szülői életjáradákot vezetnének be, illetve háromezer fős csendőrséget állítanának fel. Vona beszéde után a tömeg a terrorizmussal vádolt Budaházi György szabadon bocsátását követelte.
Az új alkotmányról és "a demokratikus jogállam szisztematikus felszámolásáról" beszélnek a sajtószabadságért szervezett tüntetés szónokai. Tudósítónk szerint minden alkalommal füttykoncert fogadta az új alaptörvény megemlítését. Munkatársunk hat-hétezer főre becsülte a tömeget, amelyhez folyamatosan csatlakoznak a Jobbik nagygyűlésének résztvevői is, ezért egyre több árpádsávos zászló tűnik fel.
"Meg kell védenünk a szabadságunkat, el kell söpörni az elnyomást és az intoleranciát" - mondta Adam Michnik, a Gazeta Wyborcza című lengyel lap főszerkesztője, aki arról beszélt a Szabad sajtó útján összegyült tüntetőknek, hogy a magyar médiatörvény a sajtó sokszínűségére és a demokráciára is veszélyes. Michnik - aki Orbán Viktor személyes ismerőse - azt mondta, a közelmúltban találkozott a miniszterelnökkel, aki arról beszélt, hogy a szabadság, egyenlőség, testvériség hármasának jelen kell lennie a mindennapokban. Erre reagálva Michnik azt üzente: "Viktor, nem lehet szabadságról beszélni egy olyan országban, ahol az alkotói szabadság veszélyben van. Aki megsemmisíti a média szabadságát, az a demokráciát semmisíti meg. Ez az út a diktatúra felé vezet."
Adam Michnik - összes ünnepi képünket megtekintheti kattintás után!