Devizahitelekről és tyúkketrecekről beszéltek a parlamentben
2011. október 03. 12:57
Események
![parlament, országgyűlés, plenáris ülés](https://cdn.origo.hu/2023/12/PjfWV3CMY4_tT_kKx4WU1Mclpe0PX8DT0bz_Csy5hf8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzFiNTIyNWRmY2QyYzRjZDJiMDczMTlmMDAxZjRkNzZl.webp)
A tavalyi költségvetés zárszámadásáról szavaz hétfői ülésén az országgyűlés. A Matolcsy György nemzetgazdasági miniszter által a parlamentnek benyújtott törvénytervezet első mondatában azzal vádolja meg az előző kormányt, hogy hamis adatokat szerepeltetett a 2010-es költségvetésben, így a hiány a 7 százalékot is meghaladta volna.
Bajnai Gordon korábbi miniszterelnök és Oszkó Péter volt pénzügyminiszter a tervezetben szereplő vádakra közleményben úgy reagáltak: "a hazugság akkor is hazugság marad, ha a zárszámadási törvénybe foglalják". Mivel a zárszámadáshoz csak egy, a normaszövegből épp ezt a megállapítást száműzni igyekvő, az előterjesztő által nem támogatott MSZP-s módosító javaslat érkezett, a parlament hétfőn határozhat a jogszabály elfogadásáról.
Döntenek a képviselők a nemzeti energiastratégiáról is. A kormány júliusban hagyta jóvá a dokumentumot, amelynek értelmében csökkenteni szükséges az importfüggőséget és erősíteni az állami szerepvállalást. A stratégia úgy számol, hogy 2030-ra 30 százalékkal nő az ország villamosenergia-igénye. A stratégiáról bővebben ebben a cikkünkben olvashat.
Szavaz az országgyűlés arról az úgynevezett deregulációs javaslatról is, amellyel Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi miniszter 865 régi, mára elavult országgyűlési határozat hatályon kívül helyezését indítványozta, köztük 171 olyanét, amelyet még az 1990 májusában tartott szabad választások előtt fogadott el a törvényhozás.
Három fideszes képviselő - Budai Gyula, Meggyes Tamás és Szekó József - mentelmi jogáról dönt hétfőn a parlament. Budai Gyula elszámoltatási kormánybiztos esetében negyedszer, Meggyes Tamás korábbi esztergomi polgármesterrel kapcsolatban tizedszer kell határoznia a parlamentnek ebben a ciklusban. A Mohácsot 1998 óta vezető Szekó József kiadásáról a tavalyi kormányváltás óta már tizenkettedik alkalommal szavaz a parlament, miután a város egyik polgára sorra becsületsértéssel és rágalmazással vádolja. A mentelmi bizottság, ahogy eddig mindig, most is a politikusok mentelmi jogának fenntartását javasolja.
Az országgyűlés alkotmányügyi bizottsága hétfő délelőtt 18 igen, 4 nem és 3 tartózkodó szavazattal úgy döntött, önálló indítványként benyújtja az Alkotmánybíróságról (Ab) szóló törvényjavaslatot. Salamon László, a testület KDNP-s elnöke azt mondta: az Ab elnökének lényegében valamennyi javaslatát elfogadták, az eredeti, fideszes javaslat (amelyről itt olvashat) több ponton is megváltozott.
Hétfőn délelőtt megtartotta alakuló ülését a deviza-eladósodás okait vizsgáló albizottság. Papcsák Ferenc, a testület fideszes elnöke azt mondta: péntekig megkapják a képviselők az Orbán-kormány időszakát is magában foglaló összegző jelentést. A bizottság a tervek szerint meghallgatja ülésein a nemzetgazdasági minisztert, a 2002-2010 közötti időszak pénzügyminisztereit, a Magyar Nemzeti Bank, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete volt és jelenlegi elnökeit, a Magyar Bankszövetség vezetőit, a KSH volt és jelenlegi elnökét. A meghallgatások után két ülésen értékelik az elhangzottakat, és ezután leteszik jelentésüket az alkotmányügyi bizottság asztalára.
Két perccel a hivatalos kezdési időpont előtt még alig kéttucatnyi képviselő van bent a teremben, a kormányt egyelőre csak Cséfalvay Zoltán, a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkára képviseli.
Még csak félig volt tele a terem, amikor megérkezett Kövér László házelnök, aki elfoglalta a helyét az emelvényen, és megnyitotta az ülést. Időközben befutott Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes is.
Mivel a kormány részéről senki nem jelentkezett napirend előtti felszólalásra, az MSZP-s Burány Sándor nyitja meg a sort, aki egy söralátétet tart a kezében. A képviselő arra emlékeztet, hogy Orbán Viktor miniszterelnök söralátét méretű adóbevallást ígért. Burány úgy véli, sajnos nemcsak azzal van baj, hogy nem lett kisebb a söralátét, hanem azzal is - idézi a képviselő Mellár Tamás közgazdászt -, hogy "perverz jövedelemelosztás" működik.
Önök megvalósították a világ legbonyolultabb személyi jövedelemadó-rendszerét - mondta Burány, aki szerint nemcsak a jövedelemelosztással van a baj, hanem terhet ró a kisvállalkozásokra, és nem segíti, inkább rontja a foglalkoztatás növekedésének esélyét. A képviselő szerint nem véletlen, hogy a magyar mese napján jelentették be a költségvetést.
A szegénység felszámolásához vezető út a munkán, megtakarításon, tanuláson át vezet - reagált a kormány nevében Cséfalvay Zoltán államtitkár, aki szerint a szocialisták által működtetett adórendszer volt perverz, mert az nem ösztönzött ezekre. Az államtitkár szerint az MSZP a szürkegazdaság felé terelte az embereket, mert csalásra kényszerítette a vállalkozókat és a munkavállalókat is. A kormány olyan adórendszeren dolgozik, amely lépésről lépésre kifehéríti a gazdaságot, és versenyképessé teszi az országot - mondta Cséfalvay, aki szerint a cél továbbra is a söralátét-méretű adóbevallás.
Önök úgy kerültek kormányra, hogy a megszorítások végét ígérték, aztán eljutottunk oda, hogy a Bokros-csomag és a Széll Kálmán-terv váltja egymást - mondta napirend előtt Volner János, a Jobbik képviselője, aki szerint Matolcsy György gazdasági miniszter irreális növekedési célokat tűzött ki, szakmailag hiányosan nyújtotta be az adó- és költségvetési törvényeket. Az idei költségvetésen Volner szerint nagyobb korrekciót hajtott végre, mint a 2010-es, még a Bajnai-kormány által készített büdzsén.
Elköltöttek 500 milliárdot a Mol-részvényekre, holott attól egyetlen új munkahely nem jött létre - bírálta a kormányt Volner János, aki szerint már majdnem felélték a nyugdíjpénztárak vagyonát, majd a devizatartalékot készülnek elkölteni. A jobbikos képviselő hosszan sorolta a kormány intézkedéseit, amelyekkel spórolni igyekszik, és amelyekkel "túltesznek Bokros Lajoson is". Közben Volner szerint nem tudták megoldani a devizahitelesek problémáját, mert nem fogadták meg a Jobbik tanácsát, hogy a felvételkori árfolyamon váltsák forintra a kölcsönöket.
Cséfalvay Zoltán szerint a kormány megtette azokat a lépéseket, amelyekkel nem engedték 7 százalékra nőni a tavalyi hiányt, majd egyszerűbb, hatékonyabb és olcsóbb állam érdekében tett lépéseket. Ha valaki úgy gondolja, ezeket fel lehet sorolni megszorításként, de a cél az, hogy hatékonyabb legyen az állam. Az államtitkár azt kérte a képviselőtől, hogy vegye figyelembe, milyen helyzet van a világban. Cséfalvay emlékeztetett, hogy a német parlament a pénzügyi segítségért cserébe többek közt "privatizációs tanácsokat" ad Görögországnak.
Magyarország iránya az Európai Unió iránya - ezt a címet adta napirend előtti felszólalásának Pálffy István, a KDNP képviselője, aki megemlékezett a német egység évfordulójáról is. Utóbbi adta a képviselő szerint azt a lökést, amely felgyorsította az integrációt, és az euró megvalósulásához vezetett. Görögország a csőd szélén van, viszik a családi ezüstöt - mondta Pálffy, aki szerint Magyarország másfél év kemény munkával elmozdult erről a pontról.
Pálffy István szerint már uniós szinten is követik Magyarország példáját, hiszen például Jose Manuel Barroso az évértékelő beszédében a tagállami adósságok csökkentésére szólított fel, illetve a tranzakciós adóval a pénzügyi szektor terheit akarja növelni. A képviselő szerint már "egy másik Európában vagyunk, mint amibe készültünk a német egyesítés idején", ha a tagországok nem követik az adósságcsökkentő politikát, nagyon nehéz helyzetbe kerülnek. "Mindenkinek lehet más véleménye, akár kint a Kossuth téren, akár itt a Házban, de nincsen más út" - mondta Pálffy.
Amikor a válságnak vége lesz, Kelet-Európa lesz a gazdasági növekedés motorja - mondja meg nem nevezett szakértőkre hivatkozva Cséfalvay Zoltán, aki szerint a kormánynak erre kell felkészíteni az országot.
A múlt héten benyújtott költségvetés a nyomor és a munkanélküliség költségvetése lesz - mondta napirend előtt Schiffer András, az LMP frakcióvezetője, aki szerint a jelenlegi kormány ott folytatja, ahol az "álbaloldali" kormányok abbahagyták. A strukturális reform szerinte az elmúlt 30 évben mindig az ország kiárusítását jelentette. Az álbaloldali kormányok is megszorítottak, önök is a Bokros-Bajnai-féle neoliberális utat járják - mondta Schiffer.
Az LMP-nek van saját költségvetési javaslata, de az szakít a felelőtlen ígérgetéssel, nem növeli a hiányt és az adósságot - mondta Schiffer, aki szerint pártja javaslata igazságos, háromkulcsos adórendszert, ökológiai adóreformot valósítana meg, nagyszabású épületfelújítással ösztönözné a munkahelyteremtést.
Cséfalvay Zoltán azt mondta: örül, hogy már olvasható egy 95 oldalas anyag az LMP honlapján, de az csak lebeg "valahol egy országban". Az államtitkár szerint a javaslat nagyon jó lenne egy erősen növekvő gazdaságban, de Magyarország nem ilyen. Az LMP javaslata Cséfalvay szerint követi azt a "klasszikus szocialista" gondolatmenetet, hogy valahonnan elvesznek pénzt, hogy azt máshová odaadják. "Nem lenne jobb egy alacsonyabb állami újraelosztási szint?" - kérdezte az államtitkár, aki szerint a környezetterhelési díjakat sem lehet úgy növelni, mint javasolják, mert az ártana a kisvállalkozásoknak.
A 2006 őszén történtekről beszélt napirend előtt Gulyás Gergely, a Fidesz képviselője, aki szerint az eljárások még folyamatban vannak, de a politikai megítélés egyre egységesebb. A képviselő szerint csak a "szakadás szélén álló" MSZP a kivétel, amely még mindig egységesen a Fidesz puccskísérletének tekinti az akkori eseményeket. Ez Gulyás szerint nem igaz, hiszen annak idején a Fidesz is megszavazta azt a politikai nyilatkozatot, amely az erőszakmentességre szólított fel.
Mind a Balsai-jelentés, mind az albizottsági jelentés azt a célt szolgálják, hogy a 2006 őszén történt "állami erőszak" ne maradhasson büntetlen - mondta Gulyás, aki szerint a Fidesz nem tud mit kezdeni azzal a "technikai koalícióval", amelyet az MSZP és a Jobbik valósít meg: a szocialisták kormányzati befolyással vádolják az ügyészséget, a Jobbik viszont azt kéri számon, hogy miért nem befolyásolja a kormány a vádhatóságot.
A kormányzat megtett mindent, ami erkölcsileg és anyagilag is kötelessége volt - reagált Rétvári Bence államtitkár, aki szerint a szocialisták még mindig nem tudják feldolgozni a 2006-ban történteket. Rétvári hiányolta, hogy az MSZP vagy annak legalább "egyik fele" bocsánatot kérjen. Szerinte a szocialisták elgondolkodhatnának azon, hogy épp 2006 ősze vezetett a bukásukhoz.
Kövér László bejelentette a Halasi Tibor vagyonpolitikáért felelős államtitkár felmentéséről szóló köztársasági elnöki határozatot.
Ismét elutasította a parlamenti többség, hogy napirendre vegyék a Jobbik javaslatát a kommunista rendszerben biztosított kiemelt nyugdíjak felülvizsgálatáról. Ez volt a hatodik alkalom, hogy nem vették napirendre a javaslatot, amelynek vitája már korábban elkezdődött.
Az interpellációk következnek. Harangozó Tamás, az MSZP képviselője a szolgálati nyugdíjasok ellátásának megváltozásáról kérdez. Szerinte egyre egyértelműbb, hogy a kormánynak nincsenek ötletei az egykori hivatásosok munkába állítására, csak a költségvetési lyukakat akarják befoltozni az ellátás átalakításával. Harangozó szerint egy úgynevezett mentorprogram keretében lehetne újra aktiválni a nyugalmazott hivatásosokat, akik így rangjukat megtartva térhetnének vissza a szolgálatba, és segíthetnék a fiatalok képzését. A képviselő azt kérdezi a minisztertől: milyen tervek vannak a nyugdíjasok visszafoglalkoztatására, illetve az mennyibe kerül?
"Az ön interpellációjáról az a hasonlat jut eszembe, hogy a gyújtogató az égő ház mellett kérdőre vonja a tűzoltókat, miért nem dolgoznak gyorsabban" - mondta válaszában Kontrát Károly államtitkár, aki szerint a munkaképes, de nem dolgozóktól elvont pénzzel segítik az aktív állományúakat. Kontrát azt ígérte: mindenkinek tudnak "értelmes, az ország épülését szolgáló feladatot" adni. Létrehoztak egy úgynevezett reaktivációs adatbázis, amelyben minden szolgálatra jelentkező nyugdíjas adatai szerepelnek. Az államtitkár szerint eddig 50 ember jelentkezett szolgálatra.
"A legnagyobb tisztelettel, de legyenek szívesek befejezni a bohóckodást!" - mondta Harangozó, aki szerint az államtitkár szavai megerősítik, hogy csak politikai bosszú folyik a rendőrség ellen. A képviselő nem fogadta el a választ, a parlamenti többség azonban igen.
A devizahitelek forintra váltása a Jobbik ötlete volt, de a kormánypártok akkor elutasították - mondta Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, aki szerint a Fidesz most erősen szűkítve valósítja meg azt, így a lehetőséggel a hitelesek 90 százaléka nem fog tudni élni. A megoldás a képviselő szerint csak a teljes körű forintosítás lenne, a felvételkor érvényes árfolyamon, így minden költséget a bankokra hárítva.
Cséfalvay Zoltán államtitkár szerint különböző társadalmi rétegeket más-más mértékben érint a devizaadósság, nekik eltérő megoldásokra van szükségük. Azoknak, akik már 90 napon túli késedelemben vannak, az árverezési kvóta nyújt segítséget. Akinek elárvereznék a lakását, annak a Nemzeti Eszközkezelő segíthet (az erről szóló törvény még októberben a parlament elé kerül). Aki erre sem képes, annak a szociális lakásépítési program segíthet - mondta az államtitkár. Akiknek egyre nagyobb gondot jelent a törlesztés, azoknak az árfolyamrögzítés segíthet, a végtörlesztés pedig azoknak, akiknek van lehetőségük kifizetni a tartozásukat.
Miért nem mernek hozzányúlni a kereskedelmi bankokhoz? - kérdezte a képviselő, aki szerint a rendszerváltáskor "kimentek a tankok, bejöttek a bankok". Bár Z. Kárpát nem fogadta el a választ, a parlamenti többség igen.
Az egész magyar vidék figyel most, kikhez kerül az a 65 ezer hektár állami föld, amelyet most hirdetnek meg hasznosításra - mondta Turi-Kovács Béla korábbi kisgazda, jelenleg fideszes képviselő, aki azt kérdezte a vidékfejlesztési államtitkártól, kik és milyen feltételekkel juthatnak földhöz.
Ángyán József államtitkár szerint a kormány minden alkalommal kinyilvánította, hogy a helyben lakó termelőket részesíti előnyben. Ezzel szemben az előző kurzus például 4000 hektárt adott 20 évre bérbe egy olasz érdekeltségnek, a szántót hektáronként száz forintért, az erdőt viszont ingyen. A 65 ezer hektár bérbeadása az államtitkár szerint próbakő lesz, a javaslat szerint abból 20 kilométeres körön kívülről nem is lehet majd pályázni, és egységes lesz az aranykoronára számított bérleti díj. Akinek 1200 hektárnál több van a használatában, nem pályázhat majd.
Turi-Kovács elfogadta a választ.
A "fölösleges vásárlásokba hajszolt" nyugdíjasok érdekében interpellált Spaller Endre KDNP-s képviselő, aki szerint a termékbemutatókkal egybekötött utazásokon sokszor átverik az embereket, gyakran hitelszerződéseket sóznak rájuk, hogy megvehessék az amúgy fölösleges termékeket. A képviselő szerint a fogyasztóvédelmi hatóság vizsgálatai szerint 80 százalék fölött van azok aránya, akiknek panaszuk van a hasonló termékbemutatókkal kapcsolatban.
Szatmáry Kristóf államtitkár szerint a kormány előtt ismert a probléma, a fogyasztóvédelmi hatóság ellenőrzési programjában szerepelnek is a hasonló termékbemutatók. Szatmáry szerint fontos a megelőzés és a tájékoztatás, de jogszabályi változásokra is szükség van. Ősszel vagy jövő tavasszal a parlament elé kerül a fogyasztóvédelmi törvény módosítása, ebben szerepelni fog az idősek kiemelt védelme. Spaller Endre elfogadta a választ.
A civil szervezetek által fenntartott intézmények finanszírozásáról kérdezett Szabó Tímea, az LMP képviselője, aki szerint a késve kifizetett támogatások napi likviditási gondokat okoznak. Ez sok esetben oda vezet, hogy az intézmények tönkremennek, visszavonhatják a működési engedélyüket. A képviselő a civil szervezetek kérését tolmácsolva konkrét intézkedéseket sürgetett a késedelmes kifizetések felszámolására.
Soltész Miklós szociális államtitkár szerint a civil szervezetek valóban nagy munkát végeznek, de nincs ellátási kötelezettségük, így rugalmasabban tudnak működni. Az államtitkár szerint nem igaz, hogy a képviselő által említett áldatlan állapotok uralkodnának, a kincstár havonta vagy negyedévente utalja a normatív támogatást. Az önkormányzat adhat ugyan kiegészítő támogatást, de ez a két szerződő fél saját ügye. Az államtitkár szerint van olyan szervezet is, amely kifejezetten rosszhiszeműen működik.
A képviselőnő szerint nem nagyon értik egymást az államtitkárral, hiszen sok esetben vagy késve, vagy egyáltalán nem utalják át a támogatásokat. Bár Szabó Tímea nem fogadta el a választ, a parlamenti többség igen.
"A kormány háborút kezdett a munkavállalókkal" - jelentette ki az MSZP-s Gúr Nándor, aki szerint a tervezett intézkedések több millió embert érintenek negatívan. A képviselő szerint az adórendszer terén a kormány kezdi felismerni, hogy tévedett: korábban azt mondták, mindenki jól jár, most pedig azt, hogy senkinek nem csökkenhet a fizetése. "Majd jönnek kommandók, és ellenőrzik" - mondta Gúr, aki azt kérdezte, valóban csökkentik-e a műszakpótlékokat.
Magyarország számára új munkaügyi szabályozásra van szükség, ami növeli a versenyképességet - mondta válaszában Cséfalvay Zoltán, aki szerint a foglalkoztatás rugalmassága alapján Magyarország a 84. helyen áll a világon. Igazán kiszolgáltatott munkavállaló az, aki zsebbe kapja a fizetését - utalt a szürkegazdaságra az államtitkár, aki szerint jelenleg is tartanak az egyeztetések a Munka törvénykönyvéről. Ebben az államtitkár szerint megmarad az éjszakai pótlék, de felülvizsgálja az indokolatlan pótlékokat, mint például a délutános pótlékot vagy a váltott műszakért járó pótlékot. Ugyanakkor a jogszabály lehetővé tenné, hogy a pótlékot havi átalányként fizessék ki.
Göndör István (MSZP), aki "nemzeti ezotéria minisztériumnak" keresztelte a nemzetgazdasági minisztériumot, érthetetlennek nevezte, ahogy a kormány a háromkulcsossá és bonyolultabbá váló adórendszerről megpróbálja elhitetni, hogy valójában egykulcsos. Meddig hazudja még a kormány fehérnek a feketét? - kérdezte.
"Miért probléma, ha egy kormány konzekvens?" - kezdte válaszát Cséfalvay Zoltán államtitkár, mire a teremben kisebb zajongás kezdődött. Az államtitkár szerint ténylegesen egykulcsos, "16 százalékos, egykulcsos és családbarát" adórendszerről van szó, szerinte az adórendszer fehéríteni fogja a gazdaságot.
A jobbikos Kepli Lajos a dabasi cementcsomagoló ügyével interpellálta a vidékfejlesztési minisztert. Kepli egy, a Holcim Zrt. által tervezett beruházás kiváltotta helyi ellenkezésről számolt be. A képviselő okirat-hamisítást gyanít egy környezetvédelmi engedély kiadásával kapcsolatban, mivel a Holcim Zrt.-n kívül - amely azt állítja megkapta az engedélyt - egyetlen más érintett sem kapta meg az engedélyt, az ügy kivizsgálását kérte. Illés Zoltán környezetvédelmi államtitkár szerint nincs engedélye a Holcimnak, de ő támogatja a beruházást a jogszabályok szigorú betartásával. "Sírjon a Holcim anyukája" - mondta arra utalva, hogy ha a cég esetleg másra számított a károsanyag-tartalom vagy a csomagolóhoz vezető útvonal tekintetében. A képviselő felmutatott egy hatósági engedélyt, amelyet szerinte vagy hamisítottak, vagy az államtitkár állításával szemben mégis kiadtak, Kepli erre hivatkozva nem fogadta el a választ, de a parlament igen.
Véget értek az interpellációk, az azonnali kérdések következnek, ezért sok képviselő elindult kifelé a teremből (az interpellációk után szavazni kell). Elsőként Hiller István szocialista képviselő, korábbi oktatási miniszter kérdezett, aki szerint a kormány célja - 1918 óta először -, hogy csökkentse a magyar felsőoktatásban tanulók számát. Kormányzati tervekre hivatkozva azt sorolta, hogy a jelenlegi költségtérítések több mint duplájukra nőnek, ami csak a felső osztályoknak teszi lehetővé, hogy egyetemre járassák a gyermekeiket.
Épp az ön minisztersége idején alakult ki a finanszírozhatatlan, a munkaerőpiacon eladhatatlan végzettséget adó felsőoktatási rendszer, amit most át kell alakítanunk - mondta válaszában Halász János államtitkár, aki szerint ennek egy eleme a költségtérítéses képzés átalakítása. A nemzetstratégiai szempontból fontos képzéseket az állam ösztöndíjakkal és finanszírozással fogja támogatni - mondta.
Hiller szerint az adatok a minisztérium hivatalos dokumentumából származnak, az tartalmazza az összes egyetem összes szakának költségtérítéseit. A képviselő szerint nem várható el, hogy az államtitkár minden adatot fejből tudjon, de az furcsa, hogy a sajáűt minisztériumának anyagára azt mondja, hogy az nem igaz.
Költségtérítéses képzés eddig is volt, de más kérdés, hogy mi mibe kerül, az ország mit bír el - mondta Halász, aki szerint az előző kormány PPP beruházásai miatt sok pénz hiányzik. Azt ígérte: kidolgoznak egy ösztöndíjrendszert, amely segti majd a kevésbé tehetős hallgatókat.
A jobbikos Pörzse Sándor a miniszterelnököt szeretné kérdezni Kertész Ákos Kossuth-díjáról. Mivel a kormányfő nincs jelen, úgy döntött, hogy megvárja, amíg a házszabály szerint Orbánnak válaszolnia kell.
Joav Blum, a sukorói beruházásban érintett izraeli üzletember felmentéséről kérdezi a legfőbb ügyészt Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, aki szerint hatalmas szakmai hiba volt felmenteni Blumot a közokirat-hamisítás vádja alól. Blum hamisan töltötte ki a lakcímbejelentő lapot, sukorói lakosnak hazudva magát, de a bíróság szerint nem ismerte a magyar jogszabályokat, a helyi polgármester, jegyző és ügyvédje pedig tévedésbe ejtették.
Belovics Ervin, a legfőbb ügyész helyettese szerint valóban rossz ítélet született, ezért az ügyész az egyetlen lehetséges eszközzel élt, fellebbezést jelentett be. Kepli Lajos megköszönte, hogy a helyettes főügyész is elismerte az ítélet elfogadhatatlanságát, és emlékeztetett, hogy ez az ügy egészen Gyurcsány Ferencig ér, akit éppen hétfőn hallgatott ki az ügyészség.
Hol lehet felhívni a Nemzeti Eszközkezelőt? - kérdezte az LMP-s Ertsey Katalin, aki szerint a kormány tájékoztató honlapján még e-mail cím sincs, pedig állítólag létrehozták azt a szervezetet, a hirdetésekben pedig segítséget ígérnek. A legfontosabb hír az, hogy a Nemzeti Eszközkezelő létrejött - mondta válaszában Cséfalvay Zoltán államtitkár, aki szerint az intézmény működéséhez meg kell alkotni az eljárásrendjét is. Az erről szóló előterjesztést a kormány szeptember 28-án tárgyalta, de ennek még a parlament elé is be kell kerülnie.
Ön mit mond a választóinak, ha találkozik velük? Én nem tudok nekik mit mondani - vágott vissza Ertsey, aki szerint már több mint egy éve ígérgeti a kormány az eszközkezelőt. Teljesen időben vagyunk, hiszen csak október 1-jétől vannak árverési kvóták - mondta az államtitkár, aki szerint még októberben megszülethet a törvény, és az elsőként árverésre kerülő lakásokat meg is vásárolhatja.
A kormányablakok általános tájékoztatást adnak a devizahiteleseket segítő lehetőségekről, és már működik egy úgynevezett kék szám is, amelyet helyi tarifával lehet hívni - mondta Szabó Erika közigazgatásért felelős államtitkár egy kormánypárti képviselő kérdésére adott válaszában. Az államtitkár szerint ugyanakkor mindenkinek el kell menni a saját bankjába is, hogy a saját hiteléről tudakozódjon.
A szabályozás bizonytalansága miatt már az energiaszektorban is megindult a munkahelyek leépítése - mondta Kovács Tibor, az MSZP képviselője, aki szerint Borsod megyében két erőművet zártak be Tiszapalkonyán és Kazincbarcikán, ami miatt több száz dolgozó nem kap fizetést hónapok óta. Mit kíván tenni a kormány a munkahelyek védelmében és az energiarendszer működésének megőrzéséért? - kérdezte a képviselő.
Az erőműveket nem mi privatizáltuk, hanem önök - vágott vissza Fónagy János államtitkár, aki szerint az erőművek üzemeltetője eladta az üzletrészét egy másik cégnek, az amerikai tulajdonosok pedig nem akartak újabb tőkeinjekciókat adni a cégnek, és szabadulni akartak a rekultivációs költségektől is. Az államtitkár szerint a kormány odafigyel a folyamatokra, és előtérbe helyezte az energiapiac "állami körbe vonását".
Kovács Tibor szerint az előző kormányok idején stabil volt a szabályozás, és ezek a cégek is stabilan működtek. A képviselő azt kérte, a kormány jelöljön ki valakit, aki ezekkel a problémákkal foglalkozik. Fónagy János szerint, ha a befektetők kivonulnak az extraprofitjuk csökkentése miatt, akkor tegyék, tudomásul kell venniük, hogy Magyarországon nem lehet "gyarmati extraprofitot" érvényesíteni.
Egy tarnabodi családapa történetét mesélte el a jobbikos Hegedűs Lórántné. Szerinte a férfi hiába tett több feljelentés a helyi uzsorások ellen, a rendőrség nem intézkedett, érdemben nem történt semmi. Amikor a feljelentőt akarták meglincselni, a rendőrök azt ajánlották nekik, hogy költözzenek el a településről. Mikor lesz végre zéró tolerancia? - kérdezte a képviselő, aki szerint a helyiek számára egyértelmű az uzsorások és a rendőrök összejátszása.
Kontrát Károly államtitkár adatokat sorolt: 220 ügyben indult eljárás a kormányváltás óta, 66 ember van előzetes letartóztatásban. A sértettek száma 596, a terhelteké 155. Az államtitkár emlékeztetett, hogy nemrég egy polgármestert is őrizetbe vettek, és azt kérte, hogy a képviselő adja meg a pontos adatokat, hogy a rendőrség intézkedhessen.
Hegedűs Lórántné szerint a rendőrség ismer minden adatot, de nem intézkedik, a helyiek pedig rettegnek. Az államtitkár azt mondta: amint meglesznek az adatok, intézkedésre fogják utasítani a rendőrséget. Azt kérte a Jobbiktól: támogassa a parlament előtt fekvő, az uzsora-bűncselekményről szóló javaslatot.
Ma Magyarországon a gyermekek egyharmada él mélyszegénységben - mondta az LMP-s Szabó Tímea, aki azt kifogásolta, hogy az MTA keretében működő Gyermekszegénység Elleni Iroda 80 millió forintos támogatása nullára csökkent, gyakorlatilag megszűnt. A kormányt nem érdekli a mélyszegénységben élők sorsa? Hogyan engedhette meg ezt? - kérdezte a képviselő.
Soltész Miklós államtitkár szerint a kormány nem folytatja "az önök liberális gondolkodási köréhez köthető SZDSZ" politikáját. Az iroda az államtitkár szerint "liberális kötődésű társaság", amely soha nem emelte fel a szavát a korábbi kormány politikája ellen, a kormány viszont nem irodákkal küzd a gyermekszegénység ellen, hanem támogatásokkal és bölcsődékkel.
"Engem nem érdekel az elmúlt nyolc év, engem az érdekel, ami most történik" - mondta Szabó Tímea, aki azt ajánlotta az államtitkárnak, hogy majd egyszer elmeséli, mi a különbség a liberalizmus és az ökopolitika között. A képviselő sajnálta, hogy a kormány csak azért szüntet meg egy irodát, mert annak vezetését liberálisnak tartják.
Ha a jövőről akarunk beszélni, akkor nincs szükség olyan tanácsokra, amik tönkretették az oktatási rendszert - mondta viszontválaszában Soltész, aki szerint a programiroda azt az elvet képviselte, hogy teljesítmény nélkül kell támogatásokat adni.
Véget ért az azonnali kérdések órája, a kérdések következnek. Elsőként az MSZP-s Tukacs István kérdezi, hogy a Nemzeti Eszközkezelő kiken és mikor akar segíteni. Szerinte a 130 ezer veszélyeztetett családból ötezernek tud majd segíteni az eszközkezelő, ami már 18 hónapja nem állt fel. "Ennyi idő alatt két egészséges gyermek is megszületik" - mondta Tukacs.
Cséfalvay Zoltán elismételte, hogy szeptember végén tárgyalta a kormány a Nemzeti Eszközkezelőről szóló törvényt, amely októberben kerül a parlament elé. Az államtitkár szerint nem szabad lebecsülni az ötezres számot, hiszen az árverezési kvóta miatt a 130 ezer lakás két százaléka lehet érintett.
Egy kaposvári fiatalember Orbán Viktornak írt leveléből idéz a jobbikos Sneider Tamás. A fiatalember havonta 80 ezer forint törlesztőrészletet fizet, miközben 76 ezer a fizetése, ezért külföldre kell mennie. A képviselő szerint mintegy százezer ember dolgozik külföldön, és azt kérdezte: mit tesz a kormány azért, hogy a fiatalok itthon boldoguljanak.
Halász János államtitkár szerint a legfontosabb, fiatalokat segítő intézkedés a családi adókedvezmény, de idesorolta az államadósság csökkentését és versenyképesség javulását is, vagy a devizahitelesek megsegítését.
Új kihívásokkal néznek szembe a tojástermelők, mivel a jövő évtől tilos lesz a hagyományos ketreces tyúktartás - emlékeztetett Szabó Rebeka, az LMP képviselője, aki azt kifogásolta, hogy a kormány nem dolgozott ki tervet az átállás támogatására. A képviselő azt is kérdezte: mit tesznek azért, hogy ne keveredhessen az illegálisan termelt tojás az EU-szabványnak megfelelő, feljavított ketreccel rendelkező telepeken termeltek közé.
Czerván György államtitkár szerint a Vidékfejlesztési Minisztérium számára fontos kérdés a tojótyúkok jóléte, és folyamatosan figyelemmel kísérik az átállást. A gazdák szerinte már 12 éve tudnak az átállásról, ennek ellenére az EU-ban a tyúkok egyharmadát még mindig fel nem javított ketrecekben tartják. A minisztérium minden évben meghirdet úgynevezett állatjóléti támogatást, így lesz ez jövőre is.
A nemzeti építészetet hiányolta kérdésében a KDNP-s Pálffy István, aki szerint az elmúlt években szinte kizárólag plázák és irodaházak épültek, amelyek nem hordoztak művészeti vagy kulturális értéket. Mi a kulturális kormányzat elgondolása a nemzeti építészet terén? - kérdezte a képviselő.
Halász János államtitkár szerint a cél nyugati színvonalú, de nemzeti karakterű építészet megteremtése. Elő kell segíteni a közízlés általános színvonalának emelését - mondta az államtitkár, aki szerint ebben fontos feladata lesz a Magyar Művészeti Akadémiának, az építészkamarának és szakmai szervezeteknek. Ennek keretében nevezte ki a Belügyminiszter Nagy Ervint, a nemrég elhunyt Makovecz Imre tanítványát országos főépítésznek.
Hiába tilos, a fiatalok számára nem jelent nehézséget alkoholt vagy cigarettát vásárolni - mondta a fideszes Bartos Mónika, aki tájékoztatást kért arról, hogyan érvényesül a fiatalok védelme. Cséfalvay Zoltán szerint a fogyasztóvédelem kiemelten ellenőrzi a vállalkozásokat ebből a szempontból, és a West-Balkánban januárban történt tragédia ezt csak megerősítette. A jogszabályok megvannak, de a társadalom és a család közreműködése nélkül nem lehet megoldani ezt a problémát - jelentette ki az államtitkár.
Gyakorlatilag megszűnt a Magyarországgal szembeni bizalom, ezért hét százalékkal estek vissza a beruházások - mondta az MSZP-s Boldvay László. Szerinte ennek az az oka, hogy a kormány a reggelinél kitalálja, kit sarcoljon meg, ebédre a parlament megszavazza, vacsorára a köztársasági elnök ki is hirdeti.
"Megáll az eszem!" - reagált Cséfalvay Zoltán, aki szerint 2008-ban a magyar állam csődbe ment, senki nem akart államkötvényt venni, az IMF segítségére szorult az ország. Ezzel szemben a jelenlegi kabinet képes a piacról finanszírozni az állam működését.
Személyes érintettség okán kért szót Kőszegi Zoltán fideszes képviselő, Dabas polgármestere, aki bocsánatkérést követelt Kepli Lajos jobbikos képviselőtől. Kepli korábban a Holcim cementgyár dabasi beruházása miatt interpellált, ebben Kőszegi szerint bűncselekménnyel vádolta meg őt, pedig tudnia kellene, hogy a polgármester nem avatkozhat bele hatósági ügyekbe.
Kepli válaszában azt mondta: nem vádolja semmivel a polgármestert, akinek nem inge, az ne vegye magára. A képviselő szerint ugyanakkor Kőszegi is ott volt egy e-mail címzettjei közt, a levél pedig szerinte visszaélésekre utal. Az is tény, hogy a Holcim 19 millió forintot adott az önkormányzatnak, épp amikor eldöntötték, hogy nem kérnek környezeti hatásvizsgálatot - mondta a képviselő.
A kérdések végére ért a parlament, most 15 perc szünet következik. Percről percre közvetítésünk ezzel véget ért, de folyamatosan beszámolunk az országgyűlés döntéseiről az [origo]-n.