Kiderült, mi Oroszország következő célpontja
2022. október 21. 04:09
Események
![conflict Horizontal](https://cdn.origo.hu/2023/12/X8KaHrW4EwSQcv7Q8u6aRlp7dqJK4loFXh8NkyLLirA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2E4ODY0Y2VkOTQ3YjRlZGQ5Njg3M2UzODM4NWFhNzVj.webp)
Ukrán fegyveresek a kahovkai vízerőműnél
Volodimir Zelenszkij tudni véli, mi lesz az orosz hadsereg következő nagyobb ukrajnai célpontja. Az ukrán elnök éjszakai videóüzenetében azt mondta: információi szerint az oroszok tönkre akarják tenni a Kahovka Vízerőmű aggregátorait és gátját. Ha ez valóban megtörténik, akkor az északi krími csatorna egyszerűen eltűnik, a gát lerombolása egyenértékű lenne egy tömegpusztító fegyver bevetésével.
Az elnök szerint egy ilyen lépés nemcsak Herszon, de Ukrajna teljes déli területének feladását jelentené az oroszok részéről - beleértve a Krímet is. Zelenszkij megelőző reagálásra kérte a világot, hogy elkerüljék a katasztrófát.
Kijevbe látgatott a svájci elnök, ami ukrán kollégája szerint megmutatja az egész világnak, hogy Svájc nem marad erkölcsileg semleges, amikor háború zajlik Ukrajna és egész Európa ellen. Svájc támogatta az uniós szankciócsomagokat, és humanitárius segélyt is nyújt Ukrajnának. A két államfő tárgyalt arról is, hogy Svájc hogyan tudja majd kivenni a részét Ukrajna újjáépítéséből, milyen gazdasági és infrastrukturális beruházásokban vehet részt.
"Megvitattuk az orosz terror által Ukrajnának okozott károk megtérítésének kérdését is. Hálás vagyok, hogy 6,5 milliárd dollár értékű orosz vagyont már befagyasztottak. Ezt a munkát folytatni kell. És ez az, amiben Svájcnak sem szabad erkölcsileg semlegesnek maradnia" - mondta Volodimir Zelenszkij ukrán elnök.
Az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának (OHCHR) két napon át kellett volna tágyalniuk az orosz küldöttekkel egy nyilvános találkozón, de az ülést lemondták. "Sajnálom, hogy az Orosz Föderáció nem küldött küldöttséget, hogy válaszoljon a kérdéseinkre" - mondta a 18 független szakértőből álló testület kanadai tagja.
Az Egyesült Királyság hivatalosan is szankcionálta Iránt, amiért drónokat szállított Oroszországnak, amelyeket néhány nappal ezelőtt használtak Ukrajna megtámadására. A szankciós listán szerepel a drónügylet iráni tárgyalója, a fegyveres erők vezérkarának elnöke, valamint az Iráni Forradalmi Gárda vezetője. Mindhármukra vagyonbefagyasztás és beutazási tilalom vonatkozik. Szintén zárolják a drónokat gyártó Shahed Aviation Industries vagyonát.
Az ukrán média több robbanásról számolt be az oroszok által megszállt Herszont és Oleskijt összekötő Antonivszkij híd közelében.
Az Egyesült Királyság bejelentése előtt az EU is szankciókat fogadott el ugyanazzal az iráni vállalkozással és három magánszeméllyel szemben. Teherán tagadja, hogy Moszkvának szállította volna a drónokat, míg a Kreml szerint a Nyugat nyomást akar gyakorolni Iránra azzal a váddal, hogy Moszkva iráni drónokat használ.
A szerbiai Nis város legfelsőbb bíróságának szóvivője a BBC-nek azt mondta, hogy az ukrán hatóságok kérték Andrij Naumov kiadatását, aki korábban az ukrán állambiztonsági szolgálat (SBU) belbiztonsági osztályának vezetője volt. Naumov február 23-án hagyta el Ukrajnát, órákkal azelőtt, hogy Oroszország megkezdte teljes körű invázióját. Az ukrán Állami Nyomozóiroda hazaárulás gyanújával indított eljárást Naumov ellen. A nyomozók azt gyanítják, hogy a csornobili biztonsági rendszerekkel kapcsolatos információkat továbbíthatta Oroszországnak.
Április 1-jén Volodimir Zelenszkij elnök megfosztotta Naumov általános rangját, mert nem teljesítette hűségesküjét. A volt vezető tisztviselőt pénzmosás gyanújával vették őrizetbe a szerb határőrök júniusban.
Magyarország területére 2022. október 20-án az ukrán-magyar határszakaszon 5641 fő lépett be. A román-magyar határszakaszon belépők közül 5279 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett. A beléptetettek közül a rendőrség 182 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást.
Az ukrajnai háború elől 2022. október 20-án 30 ember, köztük 16 gyermek érkezett Budapestre vonattal - közölte a rendőrség.
Oroszország azt állítja, hogy a Nyugat által Ukrajnának szállított fegyverek a feketepiacra, majd szélsőséges és bűnözői csoportok kezébe kerülnek a Közel-Keleten, Közép-Afrikában és Ázsiában. Az orosz külügyminisztérium szóvivője szerint a NATO-tagok összesen legalább 700 tüzérségi rendszert, 80 000 rakétarendszert, 800 000 tüzérségi lövedéket és 90 millió lőszert küldtek Ukrajnába. "E fegyverek jelentős része már belépett, vagy hamarosan be fog lépni a feketepiacra" - mondta Maria Zaharova. A szóvivő azt nem árulta el, hogy állítása milyen bizonyítékokon alapul. Oroszország régóta figyelmeztet arra, hogy az Ukrajnába szánt fegyverek bűnözők kezébe kerülhetnek, de nem közölt részleteket arról, hogy a fegyverek pontosan hova kerülhetnek.
Az ukrán ellentámadástól való félelemre hivatkozva a Moszkva által támogatott tisztviselők irányítása mellett zajlik a Herszon régiójában élő civilek átköltöztetése Oroszország területére. Vladimir Saldo regionális vezető arról beszélt, hogy akár 60 000 embert is átköltöztetnek a Dnyeper folyón.
Az orosz állami tévé olyan képeket sugárzott, amelyeken emberek csónakkal menekültek el a városból. A hatóságok szerint mostanra körülbelül 15 ezer embert evakuáltak. Kijev szerint a lakosságáthelyezések deportálásnak minősülnek, ami háborús bűn.
Olaf Scholz német kancellár kijelentette, hogy Vlagyimir Putyin az energiát és az éhezést fegyverként használja, de nem sikerült megtörnie a Nyugat egységét, és nem fogja elérni háborús céljait. „Nem hagyjuk, hogy Moszkva legújabb eszkalációja válasz nélkül maradjon. A felperzselt föld taktikája nem segít Oroszországnak megnyerni a háborút. Csak megerősítik Ukrajna és partnerei egységét és eltökéltségét" – mondta Scholz a német parlament előtt.
A NATO-szövetségesek cselekedni fognak, ha Svédország vagy Finnország nyomás alá kerül Oroszország vagy más ellenfél részéről, mielőtt a szövetség teljes jogú tagjává válnának - mondta Jens Stoltenberg, a NATO főtitkára.
A Donyeck megyei rendőrkapitányság jelentése szerint 111 civil és 35 katona holttestét találták meg a nemrég felszabadult Liman tömeges temetkezési helyén. A meggyilkolt embereket lövészárkokban temették el, néhány sír jelöletlen maradt – közölte a rendőrség. Korábban 187 holttestet exhumáltak egy másik limani helyszínen. Csak Liman városában 25 temetkezési helyet találtak a hatóságok, míg Donyeck megye más felszabadított településein további 58-at.
Az ukránok csaknem 10 000 vállalkozást nyitottak Lengyelországban február 24. óta. A Business Insider Polska szerint Lengyelországban csaknem minden tizedik üzlet ukrán tulajdonban van. Legtöbbjük olyan iparágban tevékenykedő vállalkozás, ahol Lengyelország munkaerőhiánnyal küzd. Február 24. óta csaknem 7 millió ukrán lépte át a lengyel határt, és csak 5 millió ukrán tért haza az Ukrán Állami Határőrség adatai szerint.
A holland parlament támogatja az orosz háborús bűnökkel foglalkozó különleges bíróság felállítását. A holland parlament alsóháza jóváhagyta azt a javaslatot, hogy külön törvényszéket állítsanak fel Hágában, amely az orosz vezetést az Ukrajna elleni agresszió miatt vádolja. Október 7-én az ukrán parlament határozatot fogadott el, amelyben az ENSZ-hez, az Európai Unióhoz és az Európa Tanácshoz fordult, hogy hozzanak létre egy különleges nemzetközi bíróságot Oroszország háborús bűncselekményei miatt.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök azt mondta a kanadai CTV hírtelevíziónak, hogy az orosz belpolitikai konfliktusok okolhatóak a robbanástért. "Amennyire én tudom, ezt határozottan nem rendeltük meg" - mondta Zelenszkij. Egy nappal az október 8-i robbanás után Vlagyimir Putyin orosz diktátor azzal vádolta az ukrán hírszerzést, hogy megrongálta az oroszok által megszállt Krímet és Oroszországot a Kercsi-szoroson át összekötő hidat. Október 10-én reggel az orosz erők 84 rakétát és kamikaze drónokat indítottak, hogy megtámadják Kijev belső területeit és Ukrajna más nagyvárosait Ez volt a február 24-én indult invázió legjelentősebb összehangolt rakétatámadása.
Az Amnesty International szerint a kritikus energiainfrastruktúra elleni orosz támadások háborús bűnöknek minősülnek. Marie Struthers, az Amnesty International kelet-európai és közép-ázsiai igazgatója egy október 20-i nyilatkozatában kijelentette, az, hogy Oroszország ukrán polgári infrastruktúrát, köztük energetikai létesítményeket céloz meg, jogellenes, mivel "a polgári lakosság morálja nem törvényes célpont". Olekszandr Harcsenko, az energiaügyi miniszter tanácsadója szerint Ukrajna energiainfrastruktúrájának akár 40%-a is súlyosan megsérült az orosz támadások miatt.
Az Egyesült Államok úgy véli, hogy az ukrán hadseregnek lehetősége van arra, hogy előnyt szerezzen az orosz hadsereggel szemben. A New York Times által megkérdezett amerikai tisztségviselők úgy vélik, hogy az elkövetkező néhány hét, amíg az időjárás kedvező lesz, lehetővé teheti az ukrán hadsereg számára, hogy előretörjön Donbászban és potenciálisan visszafoglalja Herszont.
Oroszország október 21-én reggel Sz-300-as rakétákkal is támadta Zaporizzsját, három embert megsebesítve, és megrongálva egy lakóházat, egy iskolát és több kritikus infrastrukturális helyszínt.
Az orosz támadásokban 2 ember meghalt a donyecki területen, 3 pedig megsebesült. Az elmúlt 24 órában az orosz erők két embert megöltek, egyet pedig megsebesítettek Bakhmutban - jelentette Pavlo Kijrilenko donyecki területi kormányzó október 21-én.
Az ukrán vezérkar október 21-én arról számolt be, hogy a megszállt Herszon területre 2000 újonnan mozgósított orosz katona érkezett, hogy pótolják a veszteségeket és megerősítsék a déli frontvonalonat.
Közel 10 000 orosz katona tért haza szülőhazájába különféle okok miatt.
A Moszkva által megszállt herszoni régióba telepített hatóságok pénteken közölték, hogy az ukrán fegyveres erők négy embert megöltek, amikor lebombázták a Dnyipro folyón átívelő Antonivszkij hidat - mondta az orosz ellenőrző hatóságok egyik vezetője.
Az orosz erők a megszállt Herszonról azt mondták, hogy akár 60 ezer lakost is el akarnak szállítani a városból, állításuk szerint biztonsági okokból, amit az ukrán hatóságok "propagandashow"-ként utasítottak el.
A RIA Novosztyi, állami tulajdonú orosz hírügynökség idézi Sztremuszovot: "Egy békés civil átkelőre repeszgránátokkal lövöldözni istenkáromlás.". Elmondta, hogy a támadásban mintegy 10 civil jármű semmisült meg.
Törökország elnöke, Tayyip Erdogan többször is kísérletet tett arra, hogy közvetítsen az orosz és ukrán fél közötti békemegállapodás elérésére irányuló erőfeszítésekben.
Az azerbajdzsáni útjáról hazatérve újságíróknak nyilatkozva sugallta, hogy Putyin hajlandósága a béketárgyalásokban való érdemi részvételre az utóbbi időben megváltozhatott.
Erdogan hangsúlyozta, hogy továbbra is reménykedik abban, hogy megállapodásra lehet jutni.
Európának el kell kezdenie azon dolgozni, hogy Oroszországot felelősségre lehessen vonni a háborúért - mondja a lett vezető.
Krisjanis Karins lett miniszterelnök felszólította az európai vezetőket, hogy kezdjenek el dolgozni azon, hogyan lehetne Oroszországot jogilag felelősségre vonni a háború alatt elkövetett tetteiért.
Az uniós csúcstalálkozó második napján tartott beszédében így fogalmazott: "Oroszország háborúja egyre brutálisabbá válik, és most már nemcsak az ukrán hadsereg, hanem az ukrán állampolgárok és a polgári infrastruktúra ellen is nyíltan irányul.
Ki kell találni, hogyan lehetne Oroszországot megfelelően, jogilag is felelősségre vonni azokért az atrocitásokért, amelyeket ma Ukrajnában elkövetnek.
A jelentés szerint svéd sebességmérő kamerák tűnnek el és bukkannak fel orosz gyártmányú drónokban Ukrajnában.
Az Aftonbladet című svéd lap szerint augusztus vége óta több mint 100 sebességmérő kamerát loptak el országszerte.
A gyanú szerint Oroszország az Ukrajnában bevetett drónokban használja a kamerákat.
A svéd rendőrség a lapnak elmondta: "Tudomásunk van olyan pletykákról, hogy a berendezéseket orosz házi gyártású drónokban használják, de nem közölhetek részleteket".
Az ukrán védelmi minisztérium korábban egy videót tett fel az internetre, amelyen egy lezuhant orosz drón szétszedése látható.
Ezen egy Canon kamera volt látható (a svéd sebességmérő kamerákhoz hasonló), amelyet tépőzárral rögzítettek a drónhoz.
A brit hírszerzés szerint Oroszország kísérlete meghiúsult, hogy 15 000 katonát telepítsen Fehéroroszországba, mint ahogyan azt Alekszandr Lukasenko október 14-15-én bejelentette.
Az összes kárból a legnagyobb (50,5 milliárd dollár) a megrongált és lerombolt lakóépületek aránya, mivel Oroszország mintegy 135 800 polgári épületet rombolt le Ukrajnában a KSE szerint.
Andrij Jermak, az ukrán elnöki hivatal vezetője azt állította, hogy Oroszország azért folyamodott a vízerőmű elpusztításának tervéhez, mert "a nukleáris zsarolás nem vált be".
Volodimir Zelenszkij azt mondta, hogy "nem engedik, hogy kényszerrel jöjjön létre a tűzszünet" - a nyilatkozat szerint még keményebben visszavágnak, ha Oroszország lerombolja a herszoni vízerőmű gátat.
Szinte az egész országban riadót rendeltek el.
Az orosz védelmi minisztérium tájékoztatása szerint ma telefonbeszélgetés zajlott Szergej Sojgu védelmi miniszter és amerikai kollégája, Lloyd Austin között. A közlemény szerint: "A nemzetközi biztonság aktuális kérdéseiről, köztük az ukrajnai helyzetről is tárgyaltak". Oroszország más részleteket nem közölt - írta a The Guardian.
Az ukrajnai katonai helyzet romlása miatt minden iráni állampolgárnak határozottan azt tanácsoljuk, hogy ne utazzon Ukrajnába. Minden iráni állampolgárt, aki Ukrajnában él vagy ott tartózkodik, arra kérünk, hogy hagyja el az országot saját biztonsága érdekében – írta az iráni külügyi tárca.
Az oroszok pénteken kétszer is rakétacsapást mértek a kelet-ukrajnai Harkov városára, a támadások következtében több helyi lakos megsebesült - hozta nyilvánosságra Oleh Szinyehubov, a régió kormányzója.
Szinyehubov azt írta a Telegramon, hogy a második csapás után hárman sebesültek meg. Azt megelőzően a reggeli órákban is támadás érte a megye központját, akkor hat helyi lakos sebesült meg. Az ukránok szerint Sz-300-as rakétákkal lőtték az oroszok a várost.
Herszon megye orosz hatóságai tagadják, hogy aláaknázták a herszoni Nova Kahovka-i vízierőmű gátját - közölte a RIA Novosztyi orosz állami hírügynökség pénteken.
Kirill Sztremouszov, a megszállt herszoni régió közigazgatásának Moszkva által kinevezett helyettes vezetője hamisnak nevezte Volodimir Zelenszkij ukrán elnök azon állítását, miszerint az orosz erők aláaknázták a gátat és a vízierőművet. Zelenszkij szerint a létesítmények "terrorcselekedettel" felérő felrobbantásával az orosz haderő el akarja árasztani Herszont és a környező térséget. A mintegy 18 millió köbméter mennyiségű víz az ukrán elnök elmondása szerint emberek százezreinek lakóhelyét öntené el.
Herman Haluscsenko ukrán energiaügyi miniszter a Reutersnek adott interjújában azt mondta, az ország teljes energetikai infrastruktúrájának 30-40%-át érte támadás, amely szerinte az ukrán energiarendszer megsemmisítésére irányult, de ez a cél nem valósult meg. A kár több milliárd dolláros, de nem minden érintett erőmű állt le teljesen – mondta Haluscsenko.
Az ukrán hadsereg megerősítette, hogy az Antonivszkij hidat találta el Herszon közelében. Az ukrán fegyveres erők ugyanakkor cáfolják az orosz média értesüléseit, miszerint a támadás következtében három civil meghalt és kilenc megsebesült - írja a Hromadske.
Az oroszok szerint ukrán csapás érte a festék-és lakkgyárat. Hivatalos ukrán reakció egyelőre nem érkezett.
Ukrajna lelőtt egy orosz Szu-25-ös vadászgépet Mikolajiv felett, jelentette be Vitalij Kim, a régió kormányzója. A repülőgépet a régióban elrendelt légiriadó során lőtték le
Lukasenko tagadja, hogy Fehéroroszország csatlakozni készülne Oroszország ukrajnai háborújához. "Nem megyünk sehová. Egyelőre nincs háború. Nincs rá szükségünk" - mondta Alekszandr Lukasenko a Belta állami médiának.
A 24 darab T-72A harckocsit az oroszok által megszállt Donyeck felé küldték - közölte a fehérorosz Hajun nevű szervezet, amely a haditechnikai eszközök mozgását figyeli Fehéroroszországban.