Még brutálisabb harcokra számítanak Ukrajnában
2022. október 18. 04:23
Események
![war Horizontal orosz ukrán háború](https://cdn.origo.hu/2023/12/a3B0svABmQ04Cx5NrbXMuS11thvPm9gSFo1HZn37vAA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2YyODI5ZGY0NzQyMDRiZTBiNmEwMTkwNmVjZDZmNWFk.webp)
Ukrán tüzérek lövik az orosz állásokat Harkov régióban
Sikeres fogolycseréről számolt be éjszakai videóüzenetében az ukrán elnök. Volodimir Zelenszkij szerint 108 ukrán nő szabadult ki az orosz fogságból, köztük tisztek, altisztek, közlegények a hadsereg, a haditengerészet, a területvédelem, a nemzetőrség, valamint a határőrség kötelékéből. A szabadon engedett ukránok között van 12 civil is, egy részüket 2019 óta tartották foga az oroszok. A 96 katona között van 37 olyan, akiket az Azovstal acélműből evakuáltak, de olyanok is, akiket jóval a háború előtt fogtak el az oroszok.
Az ukrán elnök háláját fejezte ki azoknak, akik részt vettek a sikeres fogolycserében, egyben emlékeztetett: érdemes feltöltve tartani a cserealapot, mert minél több orosz foglyuk van, annál könnyebb lesz kiszabadítani az ukrán harcosokat.
Arról nem beszélt az elnök, hogy a mostani fogolycsere alkalmával hány orosz katonát engedtek szabadon. Az orosz védelmi minisztérium azt közölte, hogy 110 oroszt szabadítottak ki, köztük 72 polgári tengerészt, akiket február óta tartottak fogva Ukrajnában.
A civil célpontokat térő orosz rakéta- és dróntámadások kapcsán Volodimir Zelenszij ukrán elnök ismét emlékezetett, hogy országának még több és még modernebb légvédelmi eszközökre van szüksége, hogy a terrortámadások ellen meg tudják védeni a lakosságot. Szerinte Oroszországnak nincs esélye a csatatéren, ezért terrortámadásokkal akar nyomást helyezni Ukrajnára, Európára és az egész világra.
Az orosz lövedékek becsapódása miatt megint megszakadt Európa legnagyobb atomerőművének külső áramellátása – közölték az ukrán energiaügyi hatóságok.
Az ukrán Energoatom atomenergetikai vállalat azt állította, hogy hétfőn orosz támadás érte az erőművet árammal ellátó alállomást. Míg az erőmű hat reaktorát leállították a harcok miatt, áramellátásra van szüksége ahhoz, hogy a kritikus biztonsági rendszerek működőképesek maradjanak. A hűtővíznek még leállás közben is keringenie kell a reaktor tüzelőanyaga körül, hogy megakadályozza annak megolvadását. A tárolótavakat is fel kell tölteni, hogy megakadályozzák a kiégett fűtőelemek túlmelegedését és az esetleges radioaktív kibocsátást.
Ezeket a tápegységeket többször kikapcsolták, így az erőmű üzemeltetője arra kényszerült, hogy ideiglenesen dízelgenerátort használjon a biztonsági rendszerek működtetéséhez. Az Energoatom többször is felszólított az erőmű demilitarizálására és az azt körülvevő orosz erők visszavonására.
Denisz Smihal, Ukrajna miniszterelnöke bejelentette, hogy Oroszország hétfőn öt légicsapást mért Kijevre, amik négy halálos áldozatot követeltek, valamint támadta Szumi és a középső Dnyipropetrovszk régió energialétesítményeit, amivel települések százai maradtak ideiglenesen áram nélkül. Mindenhol megkezdődött a megrongálódott hálózat helyreállítása.
Hat ember meghalt és 25 megsebesült, amikor egy orosz harci repülőgép lezuhant az ukrán határ közelében. A repülőgép Jejszk, egy délnyugat-oroszországi város lakónegyedében csapódott be hétfőn kora este. Mindkét pilótának sikerült katapultálnia a katasztrófa előtt.
A balesetről ITT ÍRTUNK részletesen.
Az ukrán csapatok egyre közelebb nyomulnak a Krímtől északra fekvő Herszon nagyvároshoz. Herszon egyike annak a négy ukrajnai régiónak, amelyeket Moszkva nemrégiben állítása szerint annektált.
Tüntetők jelentek meg az éjjel Irán kijevi nagykövetsége előtt az oroszországi fegyvereladás miatt. A tüntetők az orosz terrorizmus támogatásával és az ukránok meggyilkolásával vádolták Iránt. Az ukrán zászlókba burkolózó emberek egy része gyertyát helyezett el a nagykövetség előtt, és fehér lapokra pirosra festette a „Stop terror" feliratot, míg mások énekeltek és plakátokat tartottak a kezükben azzal a felirattal, hogy „Irán támogatja a terrorizmust".
Legalább 13 ember, köztük három gyerek halt meg, 19-en pedig megsérültek, amikor lezuhant egy Szu-34-es orosz vadászbombázó hétfőn a dél-oroszországi Jejszk városában egy lakóépület udvarára - közölte az orosz hatóság kedden, amikor befejezték az áldozatok utáni kutatást.
Az orosz védelmi tárca hétfői jelentése szerint "2022. október 17-én emelkedés közben szerencsétlenséget szenvedett a déli katonai körzet légitámaszpontjáról gyakorlórepülésre induló Szu-34-es gép". A repülőgép Jejszk városközpontjában zuhant le, üzemanyaga pedig kigyulladt. A TASZSZ orosz hírügynökség saját forrásaira hivatkozva úgy tudja, hogy a harci repülőgép egyik hajtóműve kapott lángra felszállás közben. A gép két pilótája sikeresen katapultált, túlélték a szerencsétlenséget.
A balesetről ITT ÍRTUNK részletesen.
Ukrajna külügyminisztere felszólította az Európai Uniót, hogy szankcionálja Iránt, amiért kamikaze drónokat szállított Oroszországnak. A legutóbbi dróntámadásban négy civil meghalt hétfőn Kijevben.
Irán hétfőn ismét közölte, hogy nem biztosított Oroszország számára Ukrajnában használható drónokat. „Az Oroszországnak drónokat szállító Iránról szóló hírek politikai ambíciókkal bírnak, és nyugati források terjesztik. Nem biztosítottunk fegyvert a háborúban álló országok egyik oldalának sem" – mondta Nasszer Kanaani, az iráni külügyminisztérium szóvivője. Josep Borrell, az Európai Unió külpolitikai főképviselője kijelentette, hogy az EU „konkrét bizonyítékokat" fog keresni Irán részvételével kapcsolatban az orosz-ukrán háborúban.
Az ukrán légvédelem 8 iráni gyártmányú kamikaze drónt lőtt le hétfőn éjszaka. Az ukrán légierő közölte, hogy a drónokat a Kijevet és Kijev megyét magában foglaló Központi Légierő Parancsnokság lőtte le. Az ország légvédelme két, a Fekete-tenger felől érkező Kalibr cirkálórakétát is semlegesített.
Izraeli tisztviselők nem voltak hajlandók kommentálni Dmitrij Medvegyev, Oroszország volt elnökének megjegyzéseit, miszerint Tel-Aviv katonai segélyt készül nyújtani Ukrajnának. Medvegyev, az orosz Biztonsági Tanács jelenlegi alelnöke, hétfőn távirati üzenetében óva intette Izraelt Kijev felfegyverzésétől, és ezt „meggondolatlan lépésnek" nevezte, amely „tönkreteszi az országaik közötti kapcsolatokat". Izrael megpróbál az orosz-ukrán konfliktusban semleges álláspontot fenntartani, mivel Oroszországra támaszkodik, hogy megkönnyítse az Iránhoz köthető szereplők elleni szíriai hadműveleteit.
Karácsony előtt megjelenik Volodimir Zelenszkij háborús beszédeinek gyűjteménye. Az Üzenet Ukrajnából címet viselő könyvben az elnök 16 beszéde olvasható, amiből reméli, hogy az olvasónak sikerül megértenie az ukránok törekvéseit, elveit és értékeit. A könyveladásból származó bevétel a United24 nevű jótékonysági kezdeményezéshez kerül.
Olaszország új katonai segélycsomagot nyújt Ukrajnának. Olekszij Reznikov ukrán védelmi miniszter a Twitteren jelentette be az olasz támogatást, de arról nem közölt részleteket, hogy milyen értékű lesz a csomag, sem arról, hogy mit tartalmaz majd és mikorra várható.
Oroszország három rakétát lőtt ki Szumi megye infrastruktúrájára – jelentette a megye kormányzója, Dmitro Zsivickij. Öt ember meghalt, 14-en pedig kórházba kerültek az orosz támadások következtében a megyében. A mentési műveletek folyamatban vannak – mondta a kormányzó.
Az ukránok szerint három orosz rakéta is becsapódott Kijevben. Az oroszok ismét az energetikai infrastruktúrát célozták, ennek következtében több kerületben is elment az áram. Nem csak az ukrán fővárosban voltak robbanások, hanem Dnyipro, Krivoj Fog és Harkovban is. Az alábbi videón a Dnyeproban történt támadás utóhatása látható:
Az orosz erők napraforgóolaj-tartályokat vettek célba Mikolajivban. Kamikaze drónokkal csaptak le az exportra kész olajszállító konténerekre a kikötőben – jelentette Dmitro Pletencsuk, a Mikolajiv megyei katonai hivatal sajtófőnöke. Tűz ütött ki és nagy mennyiségű olaj szivárgott a tartályokból. A tűzoltóknak órákon keresztül harcoltak a lángokkal, mire sikerült eloltaniuk a tüzet.
Az ukrán légierő 11 légicsapást mért az oroszok déli állásaira. Oroszország négy harckocsit, két aknavetőt, egy 2S3 Akatsiya önjáró tarackot, egy Tor rakétarendszert és három páncélozott járművet vesztett – jelentette az ukrán déli hadműveleti parancsnokság. A Mikolajiv megyei Bereznehuvatszka térségében mezőgazdasági területeket lőttek BM-30 Smerch rakétavetővel. Áldozatokról nem érkezett jelentés.
Az Északi Áramlat meghibásodásának ügyében folytatott nyomozás előzetes adatai szerint a gázszivárgást egy jelentős erejű robbanás okozta.
Elmenekült az országból az egyik orosz állami televízió korábbi újságírója, aki élő adásban tiltakozott Vlagyimir Putyin ukrajnai inváziója ellen. „Marina Ovszjannyikova és lánya néhány órával azután hagyták el Oroszországot, hogy kijátszották a házi őrizetet. Most Európában vannak" – mondta a nő ügyvédje, aki szerint a nyilvánosság elé lépnek, amint az biztonságos lesz.
A Channel One egykori szerkesztője márciusban került a világ címlapjaira, miután egy háborúellenes plakáttal a kezében sétált be az esti híradó hátterébe.
Augusztustól házi őrizetbe helyezték, miután július közepén magányos tiltakozást tartott a Kreml közelében egy Putyin-ellenes plakáttal.
Uganda nemrég bejelentette, hogy egyenes járatot indítanak Oroszországba, a jövőben pedig elektromos autókat is gyártani fognak az orosz piacra - számolt be róla a Ria Novosti Telegram-csatornája. Kijelentették, hogy az Egyesült Államok nem fogja megakadályozni, hogy Uganda folytassa az együttműködést Moszkvával.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök szerint az ország villamosenergia-hálózatának 30 százaléka megsemmisült október 10 óta, ezért országosan áramszünetekre kell számítani. Vlagyimir Klicsko, Kijev polgármestere pedig azt közölte, hogy nem csak az árammal kell spórolnia a főváros lakóinak, hanem minél több ivóvizet is el kell raktározniuk, hiszen a vízvezetékekkel is problémák adódhatnak.
Dimitrij Peszkov, orosz elnöki szóvivő szerint nincsenek információik arról, hogy az ukrán városok elleni támadásban bevetettek-e iráni kamikaze drónokat. Az ukránok szerint az oroszok mostanában a Shahed-136 típusú öngyilkos drónokat használják a városok elleni támadásokhoz, erről több felvétel is tanúskodik. A hétfői támadások során Kijevben legalább öt ember halt meg.
Nagyjából 140 millió euróért építene kerítést Finnország az Oroszországgal közös határszakaszra. A projektről október 18-án fognak tárgyalni a finn parlamentben.
Az ukrán parlament megszavazta, hogy a Csecsen Köztársaságra ne Oroszország részeként, hanem az oroszok által átmenetileg megszállt területként tekintsenek - számolt be róla a Lenta Telegram-csatornája.
Legkevesebb két ember meghalt az egyik kijevi energiaellátó létesítmény elleni keddi orosz rakétacsapásban - közölte a kijevi ügyész irodája a Reuters jelentése szerint.
Angus King szenátor szerint az Egyesült Államok és Oroszország között az Északi-sarkon nyílhat front.
A teljes cikk ITT olvasható.
A korábbi amerikai elnök, Barack Obama nemrég a Pod Save America nevű podcastban arról beszélt, hogy a Biden-adminisztrációnak jól látható határt kellene húznia az ukránok finanszírozásában, hogy ezáltal elkerüljék a közvetlen konfrontációt Oroszországgal.
Őszintén meg kell mondanunk az ukránoknak, hogy mi az, amit tehetünk értük, és mi az, amit nem" - húzta alá.
Dimitri Kuleba ukrán külügyminiszter hivatalosan is kérvényezni fogja Izraelt, hogy biztosítsanak Ukrajna számára fejlett légvédelmi rendszereket. Kuleba megemlékezett arról, hogy korábban hasonlót kért az Európai Uniótól és az Egyesült Államoktól is. Izraelnek a fegyverekért cserébe szoros és magas színvonalú együttműködést ajánlanak.
Törökország kísérletet hajtott végre rövid hatótávolságú, hazai fejlesztésű ballisztikus rakétával a Fekete-tengeren - jelentette kedden a TRT állami televízió. A Demirören török hírügynökség úgy tudja, a rakétát a Fekete-tenger partján található Rize kikötővárosának repülőteréről indították a kora reggeli órákban.
A Tayfun nevű rakéta 561 kilóméter távolságban található Sinop közelében eltalálta a kijelölt gyakorlócélt. Az új rakéta hatótávolsága ezzel kétszerese a szintén hazai fejlesztésű Bora nevű ballisztikus rakétának. A török védelmi minisztérium egyelőre nem reagált megkeresésekre az ügyben.
Észtország terrorista államnak nyilvánította Oroszországot, számolt be róla a Meduza. Az észt parlament egy közleményt is kiadott, amelyben elítélik az ukrán területek annektálását. Emellett felszólították az Európai Uniót és a NATO-t, hogy még nagyobb katonai és humanitárius segítséget nyújtsanak Ukrajnának. Korábban Litvániában is terrorista államnak nyilvánították ki Oroszországot. Eközben az Egyesült Államok továbbra sem tervez hasonló bejelentést.
Irán szárazföldi célok leküzdésére alkalmas rakéták és további drónok leszállítását ígérte meg Oroszországnak - közölte kedden két magas rangú iráni tisztségviselő és két diplomata.
Az egyezséget október 6-án kötötték Mohamad Mokber első iráni alelnök, valamint az iráni Forradalmi Gárda két magas rangú tisztségviselője és a legfelsőbb nemzetbiztonsági tanács egyik tagja moszkvai látogatásán.
"Az oroszok több drónt és a nagyobb pontosságú iráni ballisztikus rakétákat kértek, különösen a Fateh és Zolfaghar rakétatípusokból" - mondta az egyik iráni diplomata. Mindemellett visszautasította azt a nyugati értékelést, hogy az ügylet sértené az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2015-ös határozatát.
"Nem az eladó dolga, hogy hol fogják bevetni őket. Ellentétben a Nyugattal, mi nem fogjuk pártját senkinek sem az ukrajnai válságban. A válság diplomáciai rendezését akarjuk" - tette hozzá a diplomata.
Az egyik iráni tisztségviselő szerint Oroszország több száz rakétát akar vásárolni, a többi között közepes hatótávolságúakat is. Hozzátette, hogy hamarosan le is fogják szállítani ezeket.
Oroszországnak nincs értelme fenntartania a nyugati országokban korábbi diplomáciai jelenlétét, mert az orosz diplomaták emberinek alig nevezhető körülmények között kénytelenek ott dolgozni - jelentette ki kedden Szergej Lavrov orosz külügyminiszter a diplomáciai szolgálatra felvett végzős diákok előtt tartott beszédében.
"Nincs értelme és szándék sincs arra, hogy fenntartsuk a korábbi jelenlétünket a nyugati országokban. Az embereink olyan körülmények között kénytelenek dolgozni, amelyek nehezen nevezhetők emberinek. Állandó problémákat okoznak nekik, fizikai támadások fenyegetik őket. Legfőképp pedig - nincs ott teendő, mióta Európa úgy döntött, hogy elzárkózik előlünk és megszakít minden gazdasági együttműködést. Nem fogjuk a dolgokat erőltetni" - hangsúlyozta Lavrov.
Felidézte, hogy Oroszország éveken át figyelmeztetett arra, hogy elfogadhatatlannak tartja a biztonsági fenyegetést a határain.
"Ilyen körülmények között a súlypontot olyan országokra fogjuk helyezni, amelyek készek velünk az egyenrangúság és a kölcsönös előnyösség alapján együttműködni, s jó kilátásokkal rendelkező projektekre törekedni" - tette hozzá.
Az orosz erők Ukrajnában nem törekednek gyors előretörésre, hanem módszeresen őrlik fel az ellenséget - jelentette ki kedden Szergej Szurovikin tábornok, az ukrajnai háborúban részt vevő orosz erők nemrég kinevezett új parancsnoka újságíróknak.
"Nem törekszünk gyors ütemű előrehaladásra, hanem óvunk minden katonát és módszeresen őröljük fel a támadó ellenséget" - mondta a tábornok. Hozzátette: ezzel nemcsak a saját veszteségek csökkennek, de a civillakosságot is óvják, feltöltik erőiket és tartalékaikat és nagy pontosságú fegyverekkel csapást mérnek az ukrán csapatok harckészségét befolyásoló infrastrukturális létesítményekre.
Ezzel összefüggésben kiemelte a Szu-57-es típusú, ötödik generációs vadászrepülőgép hatékonyságát.
Közölte azt is, hogy az ukrajnai orosz hadművelet február 24-i kezdete óta az orosz légierő gépei 34 ezer bevetést hajtottak végre, több mint hétezer rakétát kilőve. Hozzáfűzte, hogy nagy sikerrel alkalmazták a Kinzsal típusú hiperszonikus rakétát.
Mint mondta, az ukrán csapatok naponta 600-1000 főt veszítenek.
Az Oroszországgal szembeni szankciók bumeránggá változhatnak Európa számára Lorenzo Fontana, a jobboldali Liga politikusa, az olasz parlament alsóházának új elnöke szerint, aki a RAI1 köztelevízióban nyilatkozott kedd este.
Lorenzo Fontana emlékeztetett, hogy az ukrajnai háború kirobbanását követően ő is hasznos eszköznek nevezte az Európa által alkalmazott szankciókat, "ha azokkal fegyverek nélkül lehet harcolni".
Vigyázni kell azonban, mivel az Oroszországgal szembeni szankciók "bumeránggá változhatnak, és mi kerülhetünk súlyos nehézségbe" - jelentette ki.
Kiemelte a gabonaellátás akadozását, és hangsúlyozta, hogy az súlyos élelmiszerválsághoz vezethet, valamint migrációs hullámhoz Afrika és a Közel-Kelet irányából Európába.
"Ez lehet a fegyver, amit Putyin Európa legyőzésére használ fel" - fogalmazott az olasz politikus.
Úgy vélte, nem kizárt, hogy a szankciók hatására az európaiak "adják fel előbb, mivel az orosz néphez képest mi kevésbé vagyunk edzettek a nehézségek elviselésében".
Az alsóház élére pénteken megválasztott Lorenzo Fontana a közmédia Porta a Porta című politikai-közéleti műsorában beszélt. A késő este műsorra tűzött adást a sajtó az előzetes rögzítés közben láthatta.