Egyre nagyobb bajban Ukrajna, még több fegyvert követelnek
2023. március 30. 04:29
Események
![nuclear conflict Horizontal orosz ukrán háború](https://cdn.origo.hu/2023/12/bQizEwj0Un4mln-6nBSNCd_6DBxifHDsDRfsD2seM1w/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzc3NjBhMmNhNTM1MTQ3YjNiZWJkNWE0MTcyMTliMGJk.webp)
Orosz katona a zaporizzsjai atomerőmű területén
„A zsarnokság elleni győzelemhez azonban nagyobb egységre van szükség. Biztos vagyok benne, hogy a demokratikus világ képes ezt elérni. Képes győzni” - mondta éjszakai beszédében Volodimir Zelenszkij. Az ukrán vezető szerint a demokráciának győzelemre van szüksége, és „a lehető leghamarabb”.
Hozzátette: „Ukrajna a legnagyobb vallásszabadság területe Európában. 1991 óta így van. Mindig is így lesz.”
Rafael Grossi, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség vezetője demilitarizált zóna kialakítását szorgalmazta az orosz kézben lévő zaporizzsjai atomerőműben, Európa legnagyobb nukleáris létesítményében, amelyet többszörös ágyúzás ért. Grossi az erőműbe látogatva azt mondta, hogy a helyzet nem javult, ezért olyan konkrét védelmi intézkedéseket javasolt, amelyek mindkét fél számára elfogadhatóak.
"Szerintem az a fontos, hogy ne legyenek támadások. Reális, életképes javaslatokat próbálok letenni, amelyeket mindenki elfogadhat. Nyilvánvaló, hogy ebben az egész régióban növekszik a katonai tevékenység. Tehát az üzemet nem lehet megvédeni" - mondta a NAÜ vezetője.
Lengyelország azt szeretné, ha az EU minden rendelkezésére álló eszközt bevetne az EU piacára kerülő ukrán gabona mennyiségének korlátozására – mondta Mateusz Morawiecki miniszterelnök.
A világ egyik legnagyobb gabonaexportőrének számító Ukrajna fekete-tengeri kikötőit blokkolták Oroszország 2022. februári inváziója után, és alternatív szállítási útvonalakat talált az EU-tagállamokon, Lengyelországon és Románián keresztül. Az EU-ban termeltnél olcsóbb ukrán gabona nagy mennyiségben került a közép-európai államokba, rontva az árakat és a helyi gazdálkodók eladásait. Lengyelország most arra kéri az Európai Bizottságot, hogy alkalmazzon védőzáradékot az Ukrajnából Lengyelországba irányuló gabonaimportra.
Magyarország területére 2023. március 29-én az ukrán-magyar határszakaszon 4711 fő lépett be. A román-magyar határszakaszon belépők közül 4451 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett. A beléptetettek közül a rendőrség 83 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást - közölte az ORFK.
A közösségi médiában megosztott felvételek szerint robbanás történt egy orosz katonai légitámaszpont közelében a Krím-félszigeten. A terület oroszok által kinevezett vezetője, Szergej Akszjonov a Telegrammon azt írta, hogy egy drónt lelőttek Szimferopol régióban, nincsenek áldozatok, és kár sem történt, mert az eszköz maradványai egy mezőgazdasági területre estek.
Jevgenyij Prigozsin, az orosz Wagner zsoldoscsoport vezetője azt mondta, hogy a keleti Bahmut városért vívott csata „gyakorlatilag megsemmisítette" az ukrán hadsereget, de erői is „súlyosan megsérültek". Az oroszok által telepített térségi vezető szerint az orosz erők a heves ellenállás ellenére haladnak előre Bahmutban, és majdnem teljes mértékben átvették az irányítást egy ottani fémipari gyár felett.
Az orosz hadsereg „részsikert" ért el a Bahmut elleni támadásban, de az ukrán hadsereg továbbra is birtokolja a várost – jelentette az ukrán fegyveres erők vezérkara.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök szerint országának 20 Patriot ütegre van szüksége az orosz rakéták elleni védelemhez, és még ez sem lehet elég, „mivel a világon egyetlen országot sem támadtak meg ennyi ballisztikus rakétával". Az AP-nek nyilatkozva hozzátette: egy európai nemzet olyan légvédelmi rendszert küldött Ukrajnába, ami nem működött, de nem nevezte meg az országot. Azt sem részletezte, hogy mi volt a probléma.
Ukrajnának sürgősen negyedik generációs modern vadászrepülőgépekre van szüksége – mondta Jurij Ihnat, a légierő szóvivője. Kifejtette, hogy a Lengyelország és Szlovákia által szállított szovjet MiG-29-es vadászgépek nem elegendőek Ukrajna területének légi, szárazföldi és tengeri védelméhez. "Az F-16 vagy más, hasonló típusú többcélú repülőgép segíteni fog" - mondta, hangsúlyozva, hogy a repülőgépek átadása bonyolult és időigényes folyamat, ezért az ilyen intézkedéseket most kell kezdeményezni.
Szlovákia a 13 darabból álló MiG-29-flottájából négyet átadott Ukrajnának március 23-án. Lengyelország ígéretet tett arra két hete, hogy hamarosan 4 db MiG-29-est küld Ukrajnának.
Idáig egyetlen nyugati ország sem vállalta, hogy modern harci repülőgépeket biztosítson Ukrajnának, mivel az aggodalmak szerint ez kiélezheti a konfliktust Oroszországgal. A pilóták kiképzéséhez és a földi személyzet biztosításához szükséges idő rövid távon kivitelezhetetlenné teszi a szállítást.
Horvátország reméli, hogy "a közeljövőben" Mi-8-as helikopterekkel látja el Ukrajnát - mondta Mario Banozic horvát védelmi miniszter, azonban nem pontosította, hogy potenciálisan hány helikoptert adnának át. Megemlítette azt is, hogy Horvátország segítheti Ukrajnát az aknamentesítési erőfeszítéseiben, felhasználva az 1991-95-ös horvát szabadságharc óta folyó aknamentesítésben szerzett tapasztalatait.
Denisz Shmihal ukrán miniszterelnök január elején azt mondta, hogy Oroszország mintegy 250 ezer négyzetkilométernyi ukrán földterületet – az ország területének közel 40%-át – aknásította el. Az ukrán Állami Sürgősségi Szolgálat becslése szerint a háború befejezése után Ukrajnának legalább 10 évre lesz szüksége a teljes aknamentesítéshez.
Spanyolország hat német gyártmányú Leopard harckocsit küld Ukrajnába húsvét után – közölte Margarita Robles, az ország védelmi minisztere. Több mint 20 éve leszerelt, de frissen felújított tankokat adnak át, amelyeknek tesztelték a harckészültségét. A közeljövőben további négy harckocsit küldenek Ukrajnába, miután végeznek azok felújításával.
Vlagyimir Putyin orosz elnök április 27-én Törökországba látogathat az orosz kivitelezésű Akkuyu Atomerőmű ünnepélyes felavatására - közölte Tayyip Erdogan török elnök szerda este.
Az ATV-A Haber török hírtelevíziónak adott interjúban Erdogan azt mondta, hogy Putyin személyesen utazhat el Mersinbe, vagy videókonferencia keretében vehet részt a megnyitón. (MTI)
Az ukrán fegyveres erők több területen is ellentámadást terveznek idén tavasszal – közölte Olekszij Reznyikov, az ország védelmi minisztere.
Az észt ERR televíziós csatornának adott interjújában azt mondta, hogy folytatják az ideiglenesen megszállt területek felszabadítását, ahogy azt Kijevben, Csernyihivben, Szumiban, Harkovban és Herszon régióban tették. Kifejtette, hogy az országnak védekeznie kell az orosz csapatok ellen, és vissza kell tartania őket. Az ellentámadáshoz több lőszerre van szükségük.
"Így mentjük meg katonáink életét. Ezért olyan fontos a segítség. Ez a háború az erőforrások háborúja. A civilizált világ, így az európai országok erőforrásai is a mi oldalunkon állnak" - mondta Reznyikov, aki szerint a vezérkar dönt a nyugati tankok bevetésének helyéről és idejéről.
"Tavasszal nagyon viszkózus a talajunk, ezért csak lánctalpas járművek használhatók. Szerintem április-májusban jelennek meg a Leopard tankok a csatatéren" - mondta az ukrán védelmi miniszter.
A Balti-tengeren az Északi Áramlat 2 gázvezeték közelében talált objektum tengeri bójának tűnik, és nem jelent biztonsági kockázatot – közölte a Dán Energiaügynökség.
Korábban a dán haditengerészet azt közölte, hogy a svájci székhelyű üzemeltető, a Nord Stream 2 AG által végzett utolsó, sértetlen csővezeték átvizsgálása során előkerült egy tárgy. Később azt közölték, hogy a vizsgálatok szerint az objektum egy üres tengeri füstbója, amelyet vizuális jelölésre használnak. "Az objektum nem jelent biztonsági kockázatot" - állítja Dánia.
Az Északi Áramlat 1-es és Északi Áramlat 2-es gázösszeköttetések négy vezetékéből hármat tavaly szeptemberben egy máig megmagyarázhatatlan robbanás ért. Oroszország Nagy-Britanniát és az Egyesült Államokat hibáztatta a robbantásokért, míg az európai nyomozók nem mondták el, hogy szerintük ki a felelős.
Tovább folynak a harcok a kelet-ukrajnai Bahmutnál, az ukrán hadsereg vezérkara szerda éjjeli jelentésében az orosz erők előretöréséről számolt be, de hangsúlyozta, hogy az ukrán hadsereg továbbra is kitart.
"Az ellenséges erők bizonyos fokú sikert értek el Bahmut ostromában, de a védők tartják a várost, és számos ellenséges támadást sikerült visszaverniük" - közölte az ukrán vezérkar.
Orosz katonai jelentések szintén arról számoltak be, hogy csapataik előretörtek Bahmutban, és folytatódnak az utcai harcok.
Az ukrán hadvezetés tájékoztatása szerint a frontvonalon március eleje óta jelentősen és folyamatosan csökkent az orosz támadások napi átlagos száma, amely március 1-7. között még 124 volt. Szerdán 57 támadást jelentettek.
Az ukrán hadsereg azt is közölte, hogy a Dnyipro (Dnyeper) folyó nyugati partján fekvő Herszon városát és a régió más városait is újra lőtték az oroszok. (MTI)
Április végéig négy és fél ezerre emeli Oroszország a megszállt Zaporizzsjai Atomerőmű dolgozóinak létszámát. Ezt Renat Karcsaa, a Roszenergoatom orosz konszern vezérigazgatójának tanácsadója mondta el csütörtökön a TASZSZ orosz hírügynökségnek.
Közlése szerint eddig háromezer munkavállaló írta alá a kollektív szerződést.
Az Ukrajna területén fekvő atomerőművet 2022 februárjáig az ukrán Enerhoatom konszern igazgatta. A háború megindítása után röviddel, 2022. február végén az orosz hadsereg ellenőrzése alá vonta a létesítményt. 2022. október 5-én a Roszenergoatom orosz konszern létrehozta a ZAESZ-t üzemeltető társaságot, Vlagyimir Putyin pedig elnöki rendelettel orosz állami tulajdonba vette a megszállt erőművet. Három nappal később az orosz elnök utasítására a kormány moszkvai székhellyel létrehozta a Zaporozsjei Atomerőmű vállalatot. (MTI)
Brady Africk, az American Enterprise Institute elemzője szerint a Krím-félszigeten lévő orosz erők új lövészárkokat ásnak az elcsatolt régióba vezető utak mentén.
A Krím egykor az Orosz Birodalom ékköve volt, és továbbra is stratégiailag fontos terület a Fekete-tengeren. Nyikita Hruscsov orosz vezető adta át Ukrajnának 1954-ben. 60 évvel később Oroszország annektálta a régiót, amelyet világszerte széles körben elítéltek.
Amikor Oroszország tavaly februárban megkezdte Ukrajna teljes körű invázióját, Volodimir Zelenszkij ukrán elnök eleinte óvatos volt, amikor nyilvánosan hangoztatta a krími területtel kapcsolatos ambícióit, de ahogy a háború folytatódott, és az ukrán csapatok több harctéri győzelmet arattak, világosabban fogalmazott: Ukrajna katonai céljai között szerepel a Krím visszafoglalása is.
Vlagyimir Putyin miután kormánytisztviselőkkel folytatott megbeszélést, tett egy váratlan beismerést. Korábban többször is hangoztatta, hogy a nyugati szankciók nem okoztak jelentős károkat országában, most azonban elismerte, hogy az intézkedéseknek lehet némi hatása. „Az orosz gazdaságot sújtó illegális korlátozások középtávon valóban negatív hatással lehetnek" - fogalmazott az orosz elnök, aki szerint Moszkva alkalmazkodik a szankciókhoz, és a munkanélküliség „minden idők mélypontján marad".
Arra buzdította a tisztségviselőket, hogy kerüljék a szükségtelen bürokráciát, hogy támogassák és erősítsék a pozitív tendenciákat és növeljék a hatékonyságot.
A lengyel kormány határozatot fogadott el a lőszergyártás növeléséről. Az ország miniszterelnöke, Mateusz Morawiecki ezt úgy jelentette be, hogy Ukrajna szövetségesei egy esetleges tavaszi offenzíva előtt az utánpótlás növelésére törekszenek.
"Bátorítom a magánvállalatokat, az állami vállalatokat, a külföldi szervezeteket, hogy gyorsan vállalják a kihívást új lőszergyártó üzemek létrehozására Lengyelország területén" - mondta, jelezve, hogy a beruházásokra 2 milliárd zlotyt (kb.: 165 milliárd forintot) különítenek el a költségvetésben.
Az orosz Szövetségi Biztonsági Szolgálat (FSZB) csütörtökön közölte, hogy Jekatyerinburgban őrizetbe vették Evan Gerskovicsot, miközben az újságíró állítólag titkos információkhoz próbált hozzájutni az orosz hadiipari komplexum egyik vállalatának tevékenységéről.
Az FSZB nem közölte, hogy mikor történt a letartóztatás. Gerskovics akár 20 év börtönbüntetésre is számíthat, ha kémkedésért elítélik.
Szergej Rjabkov orosz külügyminiszter-helyettes csütörtökön közölte, hogy Moszkva továbbra is tárgyal a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) vezetőjével a 2022 márciusa orosz ellenőrzés alatt álló zaporizzsjai atomerőmű körüli biztonsági övezet létrehozásáról - jelentették orosz hírügynökségek.
A német kormány beleegyezett, hogy további 12 milliárd eurót fordít katonai támogatásra. A Bundestag költségvetési bizottsága szerdán zöld utat adott mintegy 8 milliárd euróra, amelyet közvetlenül Ukrajna számára fegyverek és felszerelések vásárlására fordítanak. A másik 4 milliárd eurót a német hadsereg kapja a készletek feltöltésére.
Szergej Rjabkov, Oroszország külügyminiszter-helyettese kijelentette, hogy Moszkva továbbra is előre értesíti az Egyesült Államokat rakétakísérleteiről, annak ellenére, hogy felfüggeszti az Új Kezdet nukleáris fegyverkezési egyezményben való részvételét.
Rjabkov szerdán azt mondta, hogy Moszkva a 2011-es megállapodás értelmében leállított minden információcserét Washingtonnal nukleáris tevékenységéről, beleértve a rakétakísérletek indítását is.
A magas rangú diplomata azonban ma azt mondta, hogy Oroszország tartani kívánja magát a múlt hónapban tett ígéretéhez, miszerint egy 1988-as amerikai-szovjet megállapodás értelmében továbbra is tájékoztatja az Egyesült Államokat a rakétakísérletekről.
Az Ukrajna elleni orosz támadó háború veszélyezteti Európa biztonságát és a demokratikus értékeket - jelentette ki III. Károly brit uralkodó csütörtökön a német szövetségi parlamentben (Bundestag).
III. Károly a háromnapos németországi látogatása legfontosabb elemeként elmondott parlamenti beszédében kiemelte, hogy a háború elképzelhetetlen szenvedést okoz ártatlan embereknek, életeket tesz tönkre és "brutálisan a földbe tiporja a szabadságot és az emberi méltóságot".
A világ azonban nem nézi mindezt tétlenül, és "egységünkből erőt meríthetünk Ukrajna, a béke és a szabadság védelméhez" - mondta a király, rámutatva, hogy hazája és Németország Ukrajna legnagyobb támogatója Európában.
"Fontos vezető szerepet vállaltunk, határozottan reagáltunk, és meghoztunk döntéseket, amelyek korábban talán elképzelhetetlenek lettek volna" - tette hozzá III. Károly.
Aláhúzta: "rendkívül bátor, fontos és üdvözlendő", hogy Németország igen jelentős katonai támogatást nyújt az orosz támadás ellen védekező Ukrajnának. (MTI)
Ukrajna külügyminisztere, Dmtryo Kuleba a Chatham House "Oroszország agressziója és a multilateralizmus válsága" című rendezvényén beszél, ahol bírálta, hogy április 1-jétől Oroszország veszi át az ENSZ Biztonsági Tanácsának elnöki tisztét.
Ez szerinte az eddigi legrosszabb áprilisi tréfa, és éles emlékeztető arra, hogy valami nincs rendben a nemzetközi biztonsági struktúra működésével.
Kuleba szerint Moszkva szisztematikusan megsértette a nemzetközi biztonság minden alapvető szabályát, és megpróbálja majd megváltoztatni a tanács egyensúlyát elnöksége alatt.
Kuleba elvárja, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsának többi tagja sarokba szorítsa Oroszországot, és ne engedje, hogy visszaéljen a tanács szabályaival, és saját narratíváit erőltesse az Ukrajnában kirobbantott háborúval kapcsolatban. (The Guardian)
Egy moszkvai bíróság hivatalosan letartóztatta a Wall Street Journal riporterét, Evan Gershkovichot kémkedés vádjával kapcsolatban - írta a The Guardian.
Gershkovich azt mondta a bíróságnak, hogy nem bűnös kémkedésben - jelentette az állami TASZSZ hírügynökség.
A bíróság elrendelte, hogy Gershkovichot közel két hónapig, május 29-ig előzetes letartóztatásban kell tartani - derül ki a bírósági dokumentumból.
A TASZSZ szerint a tárgyalásra nem engedték be a Gercskovicsot képviselő ügyvédet, azt mondták neki, hogy már van kijelölt ügyvéd.
Oroszország határozottan elítéli a kijevi Pecserszka Lavra barlangkolostor szerzeteseinek kilakoltatását, valamint az ukrán hatóságoknak a papok és az Orosz Ortodox Egyház elleni nyomásgyakorlását - jelentette ki Dmitrij Peszkov orosz elnöki szóvivő csütörtökön újságíróknak.
Határozottan elítéljük ezeket az akciókat. Elítéljük azt a nyomásgyakorlást, amelyet a papok és az Orosz Ortodox Egyház ellen fejtenek ki - mondta.
Peszkov szerint a kolostor papjainak Oroszországba való evakuálásáról nekik maguknak kell dönteniük, de az Oroszország nem marad közömbös a sorsuk iránt.
Sikeresek voltak az orosz kémtevékenység "megszorongatása" érdekében tett erőfeszítések, a tavaly elrendelt kiutasítások és a vízummegvonások révén hatékonyan visszaszorult az orosz hírszerzés Finnországban - közölte a finn biztonsági hírszerző szolgálat (SUPO) csütörtökön.
"A (finnországi) orosz hírszerző központ körülbelül felére csökkent a tavalyi év során" - ismertette tevékenységük eredményét Antti Pelttari, a SUPO igazgatója.
Aláhúzta, hogy a leghatékonyabb eszköznek a kémkedéssel gyanúsított tisztségviselők kiutasítása, valamint a vízumkérelmek elutasítása bizonyult, és a határátlépés szigorítása is jelentős mértékben aláásta az orosz kémek finnországi tevékenységét.
A SUPO igazgatója kiemelte, hogy a külföldi orosz hírszerzés legfőbb eszköze a diplomáciai fedésben végzett kémkedés. Hozzátette, hogy a megszorítások következtében Moszkva igyekszik alternatív hírszerzési eszközökhöz nyúlni, mint például a kiberkémkedés.
A The Wall Street Journal amerikai üzleti-politikai napilap újságírójának azonnali elengedését követeli az orosz hatóságoktól - közölte az újság szerkesztősége csütörtökön arra reagálva, hogy a Moszkvától 1800 kilométerre keletre fekvő Jekatyerinburgban kémkedés gyanújával letartóztatták moszkvai tudósítóját.
A lap tagadta az orosz hatóságok feltételezését, és szolidaritásáról biztosította Evan Gershkovicht és családját.
Az amerikai kormányzat hivatalosan még nem reagált az orosz hatóságok intézkedésére, de tisztségviselők annyi közöltek: szoros figyelemmel kísérik az oroszországi eseményeket.
Evan Gershkovichot az orosz Szövetségi Biztonsági Szolgálat (FSZB) emberei tartóztatták le Jekatyerinburgban kémkedés gyanújával, azt állítva, hogy az újságíró minősített információkat próbált megszerezni.
Horvátország tizenkét Mi-8 és két Mi-8T típusú szovjet-orosz gyártmányú közepes szállító helikoptert küld Ukrajnának - ezt Mario Banozic védelmi miniszter erősítette meg csütörtökön, a kormányülést követő sajtótájékoztatón.
A tárcavezető egy nappal korábban Odesszába utazott, ahol Olekszij Reznyikov ukrán védelmi miniszterrel tárgyalt.
A horvát kormány titkosított minden információt, amely az Ukrajnának szánt katonai segítségre vonatkozik. Ezért most először erősítették meg hivatalosan a döntést.
Andrej Plenkovic horvát kormányfő mindazonáltal már novemberben bejelentette, hogy helikoptereket adományoznak Kijevnek.
Elítélte egy svájci bíróság csütörtökön azt a négy bankárt, aki Vlagyimir Putyin orosz elnök barátjának, Szergej Roldugin csellóművésznek segített több millió svájci frankot elhelyezni a Gazprombank zürichi fiókjánál vezetett számlákon.
A három orosz és egy svájci bankár 2014 és 2016 között segített Rolduginnak két bankszámla megnyitásában és a számlavezetésben.
A kijevi Gazdasági Bíróság elutasította csütörtökön a kijevi Pecserszka Lavra (barlangkolostor) - Moszkva által kánoninak tartott - Ukrán Ortodox Egyházhoz (UPC) tartozó szerzeteseinek keresetét, amelyet az azonos nevű műemlékegyüttes vezetősége ellen nyújtottak be "kilakoltatásuk" miatt.
A bíróság - amelynek rendelkezését az Ukrajinszka Pravda hírportál ismertette - elutasította a szerzeteseknek azt a kérését, hogy érvénytelenítse a műemlékegyüttes vezetősége által hozott határozatot, amelyben felbontotta az egyházzal 2013 júliusában kötött szerződést a Lavra területén lévő vallási épületek és egyéb, állami tulajdonban lévő ingatlanok ingyenes használatáról.
A bíróság a döntését indokolva kifejtette, hogy a felperes nem tudta bizonyítani vagy alátámasztani azokat az állításait, amelyek szerint az UPC-nek a Lavra területéről való "kilakoltatása" esetén fennáll a tulajdon megsemmisülésének vagy megrongálódásának, illetve harmadik fél tulajdonába, vagy használatába átadásának a veszélye, valamint azt sem, hogy sérül Ukrajna állampolgárainak a vallásszabadsághoz és a lakhatáshoz való joga.
A Fehér Ház jogtalannak tartja az amerikai újságíró letartóztatását Oroszországban, a kémkedés vádját pedig "nevetségesnek" - közölte az elnöki hivatal szóvivője csütörtökön.
Karine Jean-Pierre a Fehér Ház tájékoztatóján kijelentette, hogy az Egyesült Államok a lehető leghatározottabban elítéli a letartóztatást, és elfogadhatatlannak tartja amerikai állampolgárok célbavételét az orosz kormány részéről.
Mint mondta, kapcsolatban vannak a férfi családjával és munkaadójával, a The Wall Street Journallel.
Hozzátette, hogy az Egyesült Államok nem tud mást tenni, mint hogy az amerikai emberek biztonsága érdekében lebeszélje őket az utazásról Oroszországba.
Előzőleg a külügyminisztérium közleményben tudatta, hogy az Egyesült Államok a konzuli szolgálatán keresztül minden lehetséges támogatást megad a letartóztatott amerikai újságíró számára.
A tavaszi katonai sorozásról szóló rendeletet írt alá Vlagyimir Putyin orosz elnök. A dokumentumot csütörtökön tették közzé.
A rendelet értelmében a sorozás 2023. április 1-től július 15-ig tart, és 147 ezer emberre vonatkozik.
A katonai szolgálatra történő behívó a 18 és 27 év közötti orosz állampolgárokra vonatkozik.
A dokumentum rendelkezik azoknak a katonáknak, matrózoknak, altiszteknek a katonai szolgálat alóli felmentéséről is, akiknek letelt a szolgálati ideje. A sorozásért az orosz kormány, a regionális hatóságok és a sorozóbizottságok felelősek.
Jelenleg folyik a vita a dumában a sürgős katonai szolgálat alsó korhatárának 21, a felsőnek pedig 30 évre történő fokozatos felemeléséről szóló törvényjavaslatról. Andrej Kartapolov, a parlament alsóháza védelmi bizottságának elnöke közölte, hogy az idei tavaszi és őszi behívókat még a jelenleg hatályos jogszabályoknak megfelelően küldik ki.
2022 őszén 120 ezer embert hívtak be katonai szolgálatra, tavaly tavasszal pedig 134 500-at.