A GfK Hungária és a Szonda Ipsos negyedévente megjelenő közös jelentése, az MTI-hez csütörtökön eljuttatott Magyar Online Monitor szerint az internetet használók aránya 2000-2004 között 124 százalékkal nőtt Magyarországon, ami átlag fölöttinek nevezhető még akkor is, ha a lakosságnak csak jóval kevesebb mint a fele használja világhálót.
A monitor alapján Magyarországon 1991-ben jegyezték be az első domaint, az első internetes portál, az Internetto 1995-ben kezdte meg működését. Ezután majd egy évvel később indult el a kereskedelmi célú internet. Az internet-hozzáféréssel rendelkezők száma 1999-ben lépte át első ízben az egymilliós határt, 2003-ban pedig már az otthoni internetezők voltak többségben a munkahelyi netezőkkel szemben. Újabb egy év kellett ahhoz, hogy a szélessávú internetezők száma elérje az 500 ezret.
Európa gyorsabb
A monitor szerint a fejlődés üteme gyors, bár Európa fejlettebb államaihoz képest jelentős elmaradást mutat a magyar internet-ellátottság. A kutatóintézetek szerint a növekedési ütem ahhoz volt elegendő, hogy az elmúlt hat év során háromszorosára nőjön az internet-hozzáféréssel rendelkezők száma: míg 1999-ben a lakosságnak alig a tizede, 9 százaléka rendelkezett hozzáféréssel, 2004-re már 27 százalékra nőtt ez az arány. Az alacsony internet-penetráció mellett jellemző a piacra a férfiak és a fiatalok felülreprezentáltsága a felhasználók körében. Az ellátottság növekedésével a piac kiegyenlítődni látszik, az utóbbi hat évben ugyanis az internetezők korcsoport szerinti megoszlása fokozatosan a teljes népesség korösszetétele felé mozdult el: ezen időszak alatt 9-ről 17 százalékosra nőtt például az 50 év feletti felhasználók aránya.
A felmérés megemlíti azt is, hogy Magyarországon a szakértők szerint az alacsonyabb technikai-társadalmi fejlettség, a viszonylag magas előfizetési díjak, a növekvő, bár még mindig alacsony számítógéppel való ellátottság, a korlátozott magyar tartalom és a hazai internetezők világhálóval szembeni bizonytalansága miatt akadozik az internet elterjedése.