Év évig táppénzen - mit tehet a munkáltató?
Mint munkáltató szeretném megkérdezni, hogy egy közalkalmazott 54 éves dolgozónk 1 éves táppénze 2005.október 29-el lejár. Munkaügyi biróság még a rokkantositásával kapcsolatban még nem döntött harmadfokon. Másodfokon 50 %-os rokkantságot állapítottak meg nála . Könyvelő munkakörben foglalkoztatjuk.
Kérdésem, hogy a munkáltató egészségügyi alkalmatlanságra hivatkozva felmondhat -e a dolgozónak végkielégítéssel és járandóságai kifizetésével?
A dolgozó köteles-e bemutatni az 50 %-os rokkantságról szóló határozatát?
Új dolgozót a helyére felvehetek-e ,ha felmondással szüntetem meg a munkaviszonyát.? (egy munkaadó)
Dr. Sipos Márta: Általában konkrét ügyben nem adok választ, mert bírósági ügy lehet pl. belőle és ha nem ismerem a konkrét tényállást, rossz választ is adhatok, aminek következménye lehet... Tehát : a közalkalmazott is védett a felmentés ellen, mert a szabály : 90. § (1) A munkáltató nem szüntetheti meg rendes felmondással a munkaviszonyt az alábbiakban meghatározott időtartam alatt:
a) a betegség miatti keresőképtelenség, legfeljebb azonban a betegszabadság lejártát követő egy év, továbbá az üzemi baleset vagy foglalkozási megbetegedés miatti keresőképtelenség alatt a táppénzre való jogosultság,
(2) A felmondási idő, ha az (1) bekezdésben meghatározott felmondási védelem időtartama
a) a tizenöt napot meghaladja, ezt követően csak tizenöt nap,
b) a harminc napot meghaladja, ezt követően csak harminc nap
elteltével kezdődhet el.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott védelem nem vonatkozik a munkavállaló munkaviszonyának felmondására, ha a munkavállaló nyugdíjasnak minősül [87/A. § (1) bekezdés].
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott védelem fennállása szempontjából a felmondás közlésének időpontja az irányadó.
(5) A (2) és (4) bekezdés rendelkezései a csoportos létszámcsökkentés végrehajtása során nem alkalmazhatóak.
Figyelem! A betegszabadság lejártát követő egy évig áll fenn a védelem. Továbbá van szabály a megváltozott munkaképességűek jogviszonyának felmondására, a jogszabály a 8/1983. (VI.29.) EüM-PM. rendelet. Javasolom, hogy személyügyi képzésben szerezze meg a szükséges ismereteket, hiszen a munkáltató felelőssége a jogszerű foglalkoztatás biztosítása.
Gyesről vissza
2004.01.01-től 2004.04.11-ig dolgoztam, majd tgys-re illetve 09.26-tól
gyed-re mentem.Ez idő alatt és még addig amíg vissza nem megyek
dolgozni fizetés nélküli szabadságon vagyok, azaz a munkaviszonyom
fennáll. Tanárként dolgozom, jövőre mennék vissza
dolgozni. Jár-e nekem a 2004-es évre a 13. ill. 0. havi bér,2005 és 2006-
os évekre? A pedagógusoknak járó "könyvpénz "megillet-e a
2004,2005 ill.2006-os évekre?
Ha visszamegyek dolgozni jövő áprilisban, mennyi szabadság jár
2004-től és milyen bérrel számolják?
Van egy másik gondom is. Elkezdtem a 2 éves szakvizsgára felkészítő
iskolát. Ha elkezdek dolgozni, és a munkahely nem járul hozzá, akkor
nincs módom a konzultációkra, ill. vizsgákra eljárni? Vehetek-e ki
ilyenkor a 2006-os év terhére szabadságot, vagy fizetés nélküli
munkanapra menjek?
Dr. Sipos Márta: A fizetés nélküli szabadság első évére jár a szabadság, ha azt a gyermek gondozása céljából vette ki az anyuka. Ki kell a munkáltatónak adni, mert egyébként megbüntethető. Nem dönthet a dolgozó másképpen ! A jelenlegi állapot szerint azok a munkavállalók, akik jogviszonyban álltak az Alkotmánybíróság döntése után valószínűleg megkapják a 2004. és a 2005. évre járó 13. havi juttatást, de még nincs ilyen per jogerősen befejezve. Érdeklődhet a munkáltatónál, a szakszervezetnél és néha nálunk is...
A Kjt. szerint nem bér, hanem a távolléti díj jár (most is) a szabadság idejére, íme a számítás szabályai : 151. § (1) Ha munkaviszonyra vonatkozó szabály elrendeli, a munkavállaló munkabérét távolléti díjára ki kell egészíteni, illetve munkavégzés hiányában távolléti díjat kell fizetni. Távolléti díjat kell fizetni akkor is, ha munkaviszonyra vonatkozó szabály munkavégzés nélkül munkabér fizetését írja elő, annak mértéke meghatározása nélkül.
(2) A munkavállaló részére távolléti díj jár:
a) a 107. § a) pontjában meghatározott távollét miatt kiesett munkaidőre;
b) a 107. § b) pontjában meghatározott esetben két munkanapra;
c) a 107. § d) és f) pontjában meghatározott esetekben;
d) a munkaszüneti nap (125. §) miatt kiesett időre;
e) a szabadság (131-132. §) időtartamára;
f) a szoptatási munkaidő-kedvezmény [138. § (5) bekezdés] idejére;
g) a munkaviszonyra vonatkozó szabályban meghatározott munkavégzés alóli felmentés időtartamára.
151/A. § (1) Ha a munkavállalónak távolléti díjat kell fizetni, részére a távollét idején (időszakában) érvényes személyi alapbére, rendszeres bérpótléka(i), valamint a (4) bekezdés szerinti - a munkaidő-beosztástól eltérő, illetve a munkaidőkereten felül elrendelt - rendkívüli munkavégzés miatti kiegészítő pótlék együttes összegének a távollét idejére számított időarányos átlaga jár.
(2) A távolléti díj számításánál rendszeres bérpótlék alatt a munkaviszonyra vonatkozó szabályban, illetőleg a munkaszerződésben rögzített azon bérpótlékok értendők, amelyek a munkavállalót munkavégzés esetén folyamatosan megilletik.
(5) Havi időbér esetén
a) az egy napra jutó távolléti díj: az egy hónapra megállapított távolléti díj és a tárgyhó munkanapjai számának hányadosa;
b) az egy órára járó távolléti díj: az egy napra kiszámított távolléti díj és a munkavállaló napi teljes munkaidejének a hányadosa.
(6) Nem kell alkalmazni az (5) bekezdésben foglaltakat, ha a távolléti díj megegyezik azzal az összeggel, amelyben a munkavállaló munkavégzése esetén részesülne.
Végül: A tanulmányok idejére, ha azokat iskola rendszerű képzésben teljesíti, szabadidő jár, vagyis fizetés nélküli mentesítés a munka alól. Köthet tanulmányi szerződést, ettől eltérő szabályokkal.