Megnyílhat az út a csillagokba egy új hajtóművel
Több tízezer év helyett egy emberöltő alatt elérhetnénk a Proxima Centaurit, ha az űrben is jól vizsgázik egy új hajtómű.
![](https://cdn.origo.hu/2014/08/g7hUfYDjEzjw6Cs1vrEojL__CcttqeY-0xV_lToYjDk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZkOTFmMmM5MzFlMDQ0NzA4ODI4Yzk2MmJjYzBmMWRm.webp)
Több tízezer év helyett egy emberöltő alatt elérhetnénk a Proxima Centaurit, ha az űrben is jól vizsgázik egy új hajtómű.
Két éve volt a rettegés hét perce, és most megint lehet izgulni a Curiosity miatt: jön az út legveszélyesebb szakasza.
A leszállóhely kiválasztásánál a legfontosabb szempont, hogy legyen remény a marsi élet maradványainak megtalálására.
A világűr legnagyobb kataklizmáinak még a maradványai is lenyűgözőek. Ezeket kutatja a Chandra.
Mivel fél évszázad alatt egyetlen idegen civilizáció sem jelentkezett be a Földön, lehet, hogy nekünk kellene üzennünk. Kérdés, hogy kik veszik majd az adásunkat, és hogy nem jutunk-e az indiánok sorsára.
A pilóta nélküli gépek legalább hét napon át szolgáltatják az értékes adatokat a legnagyobb forgószelekről.
Galaxisunk eddig felfedezett idegen bolygórendszerei nem hasonlítanak a Naprendszerre. Új elmélet kell.
Mintha egy őrült tripen kattintották volna, pedig a NASA egyik kutatószondája készítette a forró napplazmáról.
A fánkhoz hasonlító leszállópanel rendben működött. A Marsot megcélzó űrhajósok élete múlhat a sikeres kísérleteken.
Elég húsz méterre süllyedni a víz alá, hogy megtapasztalhassuk, hogyan lehet mintát venni egy elhanyagolható gravitációjú kisbolygón, vagy kibírni egy két-három éves marsutazást.