A leírható mintegy 5 milliárd forintnyi k+f költség azonban megtérül. A kutatás-fejlesztés megerősödésének eredménye önmagában is a magasabb hozzáadott értékre alapuló munkahelyek számának növekedése, a kitartó külföldi befektetői kedv pedig szintén garantálja a beruházások bővülését és így munkahelyek létrejöttét. Ez érdeke a költségvetésnek is, hiszen a több munkahely több adó- és járulékbevételt jelent.
A szolidaritási adóra vonatkozó tervek napvilágra kerülése után a Magyar Innovációs Szövetség tagszervezetei - különösen a kiemelten innovatív nagyvállalatok - kijelentették, hogy az adó egyik várható következménye a nemzetközi összehasonlításban amúgy is aggasztóan alacsony vállalati kutatás-fejlesztési ráfordítások csökkenése lesz.
Az érintett cégek kérték a szövetség közreműködését, hogy a k+f tevékenységet végző vállalatok kedvezményben részesülhessenek.
A szövetség ezért igen jelentősnek tartja és támogatja azt a kormánydöntést, amelynek értelmében a k+f kiadások a szolidaritási adóból levonhatók. Egyetért a kormány azon szándékával, hogy a jelenleginél még jobban érdekeltté kívánja tenni a piaci szereplőket a kutatás-fejlesztésben, valamint hogy a kormány a gazdasági növekedést meghatározó módon befolyásoló k+f támogatására az eddigieknél is nagyobb hangsúlyt helyez.
Korábbi elemzések szerint Magyarországon a bruttó hazai termék (GDP) növekedéshez a magyar gazdaságból származó innováció hozzájárulása 43-45 százalék volt, ami jóval kisebb arány, mint amit a nyugat-európai országok felmutatnak. A k+f tevékenység támogatása növeli az innováció eredményeként létrejövő növekedést.