Fordulat a megtakarításokban
![befektetés pénzügy tőzsde](https://cdn.origo.hu/2023/12/AjJmg-yTA2KBvt7QrcBb2bLItub128VuO-dQfqUKFsw/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzM0MzUwYTg5N2Q5YzRmMThiYzcyYTk5N2YxY2YzOGU3.webp)
A befektetési eszközök használatában azonban még nincs elegendő gyakorlata a lakosságnak: a pénzüket még mindig legtöbben lekötés nélkül a folyószámlán, illetve készpénzben tartják. Az előző évekhez képest nőtt azok száma, akik befektetési jellegű megtakarítással rendelkeznek, de ők is inkább az alacsony hozamú, biztonságosabb eszközöket részesítik előnyben, míg a befektetési alapok népszerűsége tavaly óta változatlan – írja a Budapest Alapkezelő.
Míg 2013-ban a megkérdezettek mindössze 34 százaléka rendelkezett megtakarítással, addig 2016-ra stabil többségbe kerültek azok, akik meg tudnak takarítani:
a megkérdezettek 55 százaléka válaszolt úgy, hogy van félretett pénze.
Bár még mindig kevesen fialtatják ezt, a tavalyi 24 százalékról idén 30 százalékra nőtt azok aránya, akiknek van befektetési jellegű megtakarítása. A megtakarítási formák esetében a korábbi évekhez hasonlóan az alacsony hozamú, ugyanakkor kiszámítható, lekötés nélküli megoldások a legelterjedtebbek.
A tavalyi 34 százalékhoz képest csökkent a pénzüket a folyószámlán lekötés nélkül tartók száma 27 százalékra, viszont tovább nőtt, és 18 százalékra jött fel azok aránya, akik egyszerűen készpénzben tartják félretett pénzüket, amely így mára a második leggyakoribb megtakarítási formává vált.
A legnépszerűbb befektetési forma továbbra is a bankbetét, illetve a megtakarítási számla, ezt a folyószámlán történő lekötés követi. A befektetési alapok népszerűsége tavaly óta változatlan, idén is a válaszadók 8 százaléka tartja ebben az eszközben pénzét.
A tavalyi brókerbotrányok után a megrendült bizalom helyreállni látszik, és az akkor tapasztalt visszaesés (63%) után idén már a válaszadók 70 százaléka választana befektetési jellegű megtakarítást.
Az elmúlt évekhez hasonlóan legtöbben most is állampapírt vásárolnának (15%), majdnem ennyien tartanák készpénzben ezt az összeget (14%), míg a harmadik helyen az ingatlan áll (13%). A bizalom visszanyerése azonban egyelőre nem terjedt ki a befektetési alapokra: 2015-höz hasonlóan idén is a válaszadók 7 százaléka helyezné ebbe az eszközbe a pénzét.
A lakosság befektetési alapokhoz való viszonya nem változott a tavalyihoz képest: a válaszadók fele továbbra is túl bonyolultnak és kockázatosnak tartja azokat, és tartja magát az a tévhit is, hogy ezek az eszközök csak azoknak valók, akiknek sok pénzük van, amelyet több évre szeretnének befektetni. Ugyanakkor a tartósan alacsony betéti kamatok idén már többeknek (38%) jelentenek érvet a befektetési alapok mellett.
A felmérésből kiderül az is, hogy a pénzügyi szolgáltatók közül a válaszadók többsége a bankokban bízik meg leginkább. A bizalmi lista második helyén az alapkezelők állnak, ezt követik az egyéb pénzügyi tanácsadók, míg a listát a brókercégek zárják.