Óriási bukásokat hozhat a brexit-tárgyalások bedőlése
![brexit Horizontal](https://cdn.origo.hu/2023/12/FMAwD6rr6DtOXVqG_R8UgBhH6r21Yr1USMYAbLXBZxo/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzI0N2JlNTFlNTA2NDRjYzliMDQ0YTMyZDUyYWVhNjA0.webp)
Az Európai Unió exportáló vállalatai nagyjából 31 milliárd, míg a brit exportcégek hozzávetőleg 27 milliárd fontot veszíthetnek azzal, ha az EU és a szigetország nem tud megállapodni egy kereskedelmi egyezményben, ahogy Nagy-Britannia kilép az Unióból.
Ez összesen 58 milliárd font, ami 80,4 milliárd dollárnak felel meg
– idézi a CNBC az Oliver Wyman tanácsadó vállalat és a Clifford Chance jogi cég közös kutatásának eredményét.
Jelenleg az látszik, hogy a leginkább felkészült vállalatok elkezdték fedezni magukat a brexit közvetlen hatásai ellen.
Ezek a hatások érinthetik a beszállítói láncokat, a fogyasztókat, valamint a versenytársakat is.
Problémát jelent azonban, hogy a kisebb cégek nem képesek hatékony védelmet kiépíteni – mondja Kumar Iyer, az Oliver Wyman partnere.
Noha eddig a pénzügyi cégek voltak a figyelem középpontjában, más szektorok is igen súlyos csapásokat szenvednének el, ha nem születne megfelelő kereskedelmi megállapodás a két fél között.
Az Európai Unió autóipara számára például rendkívül költséges lenne, ha az EU és Nagy-Britannia kereskedelmi kapcsolatának keretei a Világkereskedelmi Szervezet (WTO) alá kerülnének a brexitet követően – derül ki a jelentésből.
A Nagy-Britanniában kormányzó Konzervatív Párt korábban jelezte,
a szigetország a kilépéssel elhagyja a közös piacot és a vámuniót is.
A brexit hivatalosan 2019. március 29-én valósulna meg.
A múlt héten egyébként az EU letett az asztalra egy vázlatot, amely a soron következő kereskedelmi tárgyalások irányelveit tartalmazza. Az Európai Tanács által köröztetett anyag arra figyelmezteti a londoni kormányt, hogy a jelenlegi pozíciója „negatív gazdasági következményekkel" járna.
A Tanács elnöke, Donald Tusk jelezte, most úgy állnak a dolgok, hogy
a történelem első olyan kereskedelmi egyezménye jöhet létre, amely valójában lazítja a szálakat a két fél között.
Valójában azonban arra lenne szükség, hogy az EU és Nagy-Britannia meg tudjon állapodni abban, hogy a brexit után is fennmaradjon egy olyan kereskedelmi kapcsolat, amely a vámok tekintetében nagyjából megfelel az uniós keretrendszernek.
Ha összejönne egy, az EU-s vámunióra nagymértékben hasonlító kereskedelmi megállapodás, az a korábban említett költségeket az uniós cégek részéről 14 milliárd fontra, míg a brit vállalatok oldaláról nagyjából 17 milliárd fontra mérsékelné.