Napokon belül fontos bejelentést tesz Putyin
2022. szeptember 27. 04:39
Események
![war TOPSHOTS Horizontal](https://cdn.origo.hu/2023/12/KQHxbEqS92MoRd2OOdQTc0fk6OeqLeBYrLQ825By1E8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2JhZWEyNTQ2ODA5NzQ2ODU4MDA4M2RiNmQzNTRiNTNk.webp)
Ukrán katonák aknavetővel lőnek a donyecki frontvonalon.
Az ukrán elnök felfedte az orosz csapatok visszaszorítására tett kísérleteinek fókuszát. Éjszakai videóbeszédében Volodimir Zelenszkij azt mondta, hogy a keleti donyecki régió katonai helyzete nehéz. "Mindent megteszünk az ellenséges tevékenység visszaszorítása érdekében. Jelenleg ez az első számú célunk, mert továbbra is Donbász az első számú cél a megszállók számára" - mondta.
Az orosz erők a luhanszki régió szinte egészét elfoglalják, és lassan előrenyomulnak a donyecki régióban.
A dán tengerészeti hatóság a Balti-tenger alatt Oroszországból Európába vezető Északi Áramlat 2 gázvezetékben a hajóforgalomra veszélyes gázszivárgást jelentett. Az Északi Áramlat 2 üzemeltetője megerősítette, hogy szivárgást észleltek a dániai Bornholm szigettől délkeletre. Azonnal értesítették Németország, Dánia, Svédország, Finnország és Oroszország illetékes tengerészeti hatóságait – jelentette a dpa hírügynökség. Bár a vezetéket nem használják gázimportra, mégis tele van.
A vezeték már elkészült, amikor Olaf Scholz német kancellár az ukrajnai háború előestéjén felfüggesztette az Északi Áramlat 2 tanúsítványát.
A szivárgás egy nappal az új vezeték, a Baltic Pipe átadása előtt történt, amely norvég gázt szállít Dánián keresztül Lengyelországba. A norvég gáznak fontos szerepe van az orosz gáz kiváltásában.
Jevgenyij Prigozsin, akit "Putyin séfjének" neveztek, miután banketteket szervezett az orosz elnök számára, közleményt tett közzé a Concord vendéglátó cége közösségi oldalán. "Körbejártam a katonai gyakorlótereket, és megpróbáltam pénzt költeni arra, hogy felbéreljek egy csoportot, akik Ukrajnába jönnek és megvédik az oroszokat" - írta. "Elmentem az egyik gyakorlópályára, és mindent magam csináltam: magam tisztítottam meg a régi fegyvereket, magam rendeztem ki a golyóálló mellényeket, és találtam olyan szakértőket, akik segíthetnek ebben."
A Wagner-csoport először Kelet-Ukrajnában jelent meg 2014-ben, később Szíriában, Líbiában, a Közép-afrikai Köztársaságban, Szudánban és Mozambikban is működött. A zsoldosait emberi jogok megsértésével vádolják, beleértve a helyi lakosok kínzását is.
Prigozsint nyolc éve leplezték le az újságírók, de most először vallotta be, hogy valóban ő áll a Wagner-csoport mögött.
Az Egyesült Államok 457,5 millió dollár új polgári biztonsági segélyt nyújt Ukrajnának – jelentette be Antony Blinken külügyminiszter. A segély célja, hogy segítse az ukrán bűnüldöző szerveket és a büntető igazságszolgáltatást – áll a Twitteren. A miniszter szerint a pénzügyi fellendülés "életeket is menthet".
Mióta Putyin elnök a múlt héten parancsot adott 300 000 tartalékos behívására az ukrajnai hadjárat támogatására, kivándorlási hullám indult meg a 18-65 év közötti orosz férfiak körében. Grúzia felé több mint 20 km-es sorban várják az autósok, hogy elhagyhassák Oroszországot.
A hírek szerint az orosz őrök visszafordítják a 18-65 év közötti férfiakat az egyik kazahsztáni határátkelőről. Az orosz TASZSZ hírügynökség szerint az eset a Kurgan régióban történt.
Sok határátkelőt megrohantak az emberek, akik megpróbáltak elmenekülni a részleges mozgósítás elől, de korábban a Kreml szóvivője azt mondta, hogy nem hoztak döntést az emberek távozásának megakadályozásáról.
Magyarország területére 2022. szeptember 26-án az ukrán-magyar határszakaszon 4896 fő lépett be. A román-magyar határszakaszon belépők közül 4322 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett. A beléptetettek közül a rendőrség 161 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást.
Az ukrajnai háború elől 2022. szeptember 26-án 56 ember, köztük 12 férfi, 29 nő, és 15 gyermek érkezett Budapestre vonattal - tájékoztatott a rendőrség.
Az orosz sajtó jelentései szerint az Ukrajnába irányuló mozgósításhoz csatlakozó oroszoknak biztonsági okokból megtiltották az okostelefonok használatát. A katonák által az interneten közzétett videókból és fényképekből ugyanis könnyen kikutatható a tartózkodási helyük.
A katonák egy alap nyomógombos telefont használhatnak, de csak bizonyos időpontokban, egyébként azt is elzárva tartja a hadsereg.
A NATO-tagállamok egy csoportja megkezdte a kétnapos katonai kiképző gyakorlatát a Balti-tengeren. A gyakorlatokon az Egyesült Királyság, Magyarország, Németország, Olaszország, Törökország, Észtország, Lettország, Litvánia és Csehország légiereje vesz részt. A rutinszerű kétnapos rendezvényen a résztvevő légierő gyorsreagálású riasztási gyakorlatokat hajt végre, és külön hangsúlyt kap a spanyol földi légvédelmi munkacsoport integrációja.
"Első alkalommal vonunk be légi és felszíni alapú integrált légi és rakétavédelmi tevékenységeket gyakorlatainkba. Ez rávilágít arra, hogy a szövetségesek hogyan védik a keleti szárnyat, és egyúttal felkészülnek a NATO elrettentési és védelmi koncepciójának érdemi végrehajtására a balti térségben" - mondta Craig Docker, az uedemi Kombinált Légi Műveleti Központ hadosztályvezetője.
"Megerősítjük Ukrajna támogatását. Több fegyver, több szankció és nagyobb elszigeteltség Oroszország számára" - írta Mark Rutte holland miniszterelnök a Twitteren. A bejelentéssel kapcsolatban további részleteket nem árult el.
Ma befejeződnek a pénteken kezdődött népszavazások a részben vagy teljesen orosz kézen lévő ukrajnai régiókban.
A Luhanszk, Donyeck, Herszon és Zaporizzsja tartományokban rendezett szavazást a nyugati nemzetek színleltnek minősítették, és már előre közölték, hogy nem ismerik el az eredményeket.Moszkva tervei szerint a voksolás ad jogi felhatalmazást az Ukrajna 15 százalékát kitevő terület elfoglalásához.
Az Egyesült Királyság 92 új szankciót jelentett be Oroszország ukrajnai „álnépszavazásaira" válaszul. A büntetéscsomag a színlelt szavazatok mögött állókra, valamint az oligarchákra és az orosz állami cégek igazgatósági tagjaira irányul.
Németország azon vitatkozik, hogy menedékjogot adjon-e az orosz háborús behívókat visszautasítóknak. Nancy Faeser belügyminiszter szerint az ország potenciálisan készen áll arra, hogy védelmet nyújtson azoknak a dezertőröknek, akik következményekre számíthatnak, ha megtagadják a harcot, de minden esetben egyéni alapon, biztonsági aggályok közepette döntenek majd.
Az ENSZ atomenergetikai felügyelete szerint készen állnak a tárgyalásokra a zaporizzzsjai atomerőmű körüli védőzóna felállításáról. A Nemzetközi Atomenergia Ügynökség vezetője a múlt heti ENSZ-közgyűlésen találkozott Oroszország és Ukrajna külügyminiszterével, hogy megvitassák a lehetőséget.
Mikolaiv polgármestere, Olekszandr Sienkevics szerint szeptember 26-án késő este orosz rakétatalálat érte a város különböző területeit, és számos civil helyszínt is, köztük lakóépületeket és üzleteket, valamint a vízellátó hálózatot károsította.
Az Egyesült Államok Kongresszusában megállapodás született arról, hogy csaknem 12 milliárd dollárt fordítanak új katonai és gazdasági segélyekre Ukrajnának – számoltak be a Reuters forrásai.
Az értesülések szerint a Biden-kormányzat által kért finanszírozás 4,5 milliárd dollárt tartalmazna Ukrajna védelmi képességeire és felszerelésére, valamint 4,5 milliárd dollár közvetlen támogatást a kijevi kormánynak.
Németország azt javasolja, hogy tiltsák meg az uniós polgárok számára, hogy magas beosztású pozíciókat foglalhassanak el orosz állami vállalatoknál. Berlin elküldte a javaslatát az EU kormányainak, felszólítva az EU-t, hogy egészítse ki azt a nyolcadik szankciócsomagjával – írja a Süddeutsche Zeitung. Ha megvalósul, a lépés mérsékelné Oroszország politikai befolyását az uniós országokban, és megakadályozná, hogy uniós politikusok, például Gerhard Schröder volt kancellár részt vegyenek az orosz állami tulajdonú vállalkozások vezetésében.
Olekszandr Sztaruk, Zaporizzsja megye kormányzója arról számolt be, hogy az orosz erők rakétákat indítottak a város infrastrukturális létesítményeire.
Sztaruk ismételt támadásokra figyelmeztetett, és azt mondta, hogy még mindig gyűjtik az áldozatokról és a károkról szóló információkat.
Vlagyimir Putyin orosz elnök valószínűleg szeptember 30-i parlamenti beszédében jelenti be Ukrajna megszállt területeinek az Oroszországi Föderációhoz való csatlakozását - közölte kedden a brit védelmi minisztérium - írja a Reuters.
A Beeline Kazahstan nevű telekommunikációs vállalat bejelentette, hogy október 5-től 15 orosz csatornát vesznek le a kínálatukból, köztük olyan csatornákat, mint az orosz 1-es csatorna és az Oroszország 24. Szeptember végén hasonló intézkedés született egy másik volt szovjet tagállamban, Litvániában is, ahol két évre betiltották az orosz csatornákat, valamint minden Oroszország vagy Fehéroroszország által finanszírozott csatornát.
Az orosz Védelmi Minisztérium beszámolója szerint megsemmisítettek Ukrajnában egy, a Bayraktar drónok irányítására szolgáló központot. Emellett szintén lelőttek két MiG-29 típusú vadászgépet Herszon régióban, és további hét drónt Harkov és Herszon térségekben.
A Donbasz, Herszon és Zaporizzsja régiókban tartott referendum első eredményei szerint közel minden válaszadó az Oroszországhoz való csatlakozás mellett tette le a voksot, 97 százalék fölötti eredmény születhet. A feldolgozottság még alacsony, azonban meglepetés már egészen biztosan nem lesz, mindhárom régió az orosz csatlakozás mellett döntött. Oroszország napokon belül hivatalosan is elfogadhatja a régiók csatlakozási szándékát.
A Ria Novosti értesülései szerint eddig 98 ezer orosz lépett be Kazahsztánba szeptember 21-e óta, de sokan közülük más országokba repülnek tovább. Alibek Kuantyrov kazah nemzetgazdasági miniszter szerint a helyzet átmeneti, nem számít arra, hogy huzamosabb ideig is ilyen drámaian magas lesz az Oroszországból érkezők száma. Eközben szintén kiderült, hogy Kazahsztán ki fogja adni az oroszoknak azokat, akik a mobilizáció elkerülése miatt érkeztek az országba.
Bulgária kedden azt javasolta állampolgárainak, hogy ne utazzanak Oroszországba, az ott tartózkodó bolgároknak pedig azt tanácsolta, hogy hagyják el Oroszországot.
A szófiai külügyminisztérium mindezt az Oroszországban kialakult "bonyolult helyzettel" indokolta. A közlemény szerint a bolgár állampolgároknak érdemes fontolóra venniük, hogy a rendelkezésre álló közlekedési lehetőségeket igénybe véve gyorsan elhagyják az országot.
Azokat, akik mégis úgy döntenek, hogy maradnak, a tárca fokozott éberségre intette, és azt javasolta: kerüljék el a nagyobb tömegeket.
Bocsánatot kért a legnagyobb német ellenzéki párt, a Kereszténydemokrata Unió (CDU) elnöke kedden, amiért a szociális ellátórendszer juttatásainak megkaparintását célzó csalással vádolta meg az orosz támadás elől Németországba menekült ukránokat.
Friedrich Merz egy hétfő esti televíziós interjúban - a Bild című lap hírcsatornáján - úgy vélekedett, hogy az ukrán menekültek magatartásának jellemzésére alkalmas a szociális turizmus (Sozialtourismus) kifejezés.
Azt mondta, "most már azt tapasztaljuk, hogy ezek a menekültek szociális turizmust folytatnak", Németországba jönnek, aztán visszautaznak Ukrajnába, majd ismét Németországba jönnek és megint visszamennek Ukrajnába.
A pártelnök - aki egyben a CDU és a bajor testvérpárt, a Keresztényszociális Unió (CSU) közös szövetségi parlamenti (Bundestag-) frakciójának vezetője - a kijelentésére széles körből, saját pártjából is kapott bírálatok hatására kedden bocsánatot kért.
Twitter-oldalán azt írta: sajnálja, hogy a szociálturizmus kifejezést használta, amellyel "pontatlanul" jellemzett egy "egyedi esetekben megfigyelhető problémát".
Hozzátette, hogy "kizárólag a menekültek regisztrációjának hiányára" igyekezett felhívni a figyelmet.
"Távol áll tőlem, hogy kritizáljam az ukrajnai menekülteket, akiknek sorsa nehéz. Ha szóhasználatomat sértőnek találják, akkor annak rendje s módja szerint bocsánatot kérek" - írta a CDU elnöke.
Gibraltár mintegy 39 millió euróért (16 milliárd forintért) elárverezte a szankciós listára került Dmitrij Pumpianszkij orosz oligarcha lefoglalt jachtját.
Az illetékes bíróság keddi tájékoztatása szerint a vevő nevét nem teszik közzé. Az árverésen befolyt vételárból az oligarcha hitelezőit fogják kárpótolni.
Az Axioma nevű, máltai zászló alatt hajózó, 72 méter hosszú luxusjachtra 63-an licitáltak.
A hajót márciusban foglalták le a gibraltári hatóságok, miután az amerikai JP Morgan bank keresetet indított. A pénzintézet 2021 decemberében 20,5 millió eurós hitelt nyújtott egy a Virgin-szigeteken bejegyzett vállalkozásnak, amelynek egyik tulajdonosa Pumpianszkij egy ciprusi cége volt.
A JP Morgan később azzal érvelt, hogy a hitelszerződés megsértését jelenti, hogy Pumpianszkij brit, illetve uniós szankciós listára került és ezért kezdeményezte a jacht lefoglalását és elárverezését. A JP Morgan a vételárból szeretné a hitele törlesztését elérni.
Pumpianszkij a legnagyobb orosz vezetékgyártó vállalat, a TMK vezetője. Az ukrajnai orosz hadművelet nyomán több európai uniós tagállam, így Franciaország, Olaszország és Spanyolország is foglalt le olyan jachtokat, amelyek szankciós listára került orosz oligarchák tulajdonában vannak.
A vállalat céges hírlevelében nemrég megjelent egy cikk, amely szerint csupán az Európai Unió illúziója, hogy Oroszország gázszektora veszteségeket szenvedett el júliusban és augusztusban.
A szakértő szerint ugyan még nem zárult le a harmadik negyedév, de a mostani adatokból is látszik, hogy a nyugati országok tévesen ítélik meg a helyzetet.
Az Oroszországhoz való csatlakozás csaknem teljes támogatottságát mutatták azok az előzetes részeredmények, amelyeket a Moszkva-barát hatóságok kedd este adtak ki az orosz ellenőrzés alá került négy ukrajnai régióban megtartott "népszavazásról".
A régiók azon lakosainak, akik jelenleg Oroszországban élnek, mintegy 97-98 százaléka voksolt a csatlakozás mellett, közölték az orosz hírügynökségek a szavazatok 100 százalékának összesítése alapján.
A szakadár Donyecki Népköztársaság "állampolgárainak" a 98,69, a Luhanszki Népköztársaságének a 97,93, Herszon megyéének a 96,75 százaléka, Zaporizzsja megye orosz megszállás alá került része lakónak pedig a 97,81 százaléka szavazott a leendő orosz annektálásra az oroszországi szavazókörzetekben.
Az ukrajnai régiókban az előzetes végeredményt a TASZSZ hírügynökség szerint várhatóan szerda reggelre összesítik, a hivatalos eredményeket pedig öt napon belül fogják nyilvánosságra hozni.
A szavazatszámlálás a Donyecki Népköztársaságban közép-európai idő szerint 19 órai, a többi három régióban 15 órai urnazárás után kezdődött el.