Egyre nagyobb a háborús káosz a felrobbantott krími híd után
2022. október 10. 04:24
Események
![war Horizontal orosz ukrán háború](https://cdn.origo.hu/2023/12/hTmu2-g7Bg6f17AVk3uqsVBL-0u6PspyiQpxirDI4lY/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2M4NGRiNzBlNDU0ODQ1YTBiZGMxYmIxNzMyODViY2M2.webp)
Ukrán katonák egy 2S9 Nona 120 mm-es önjáró aknavető jármű karbantartását végzik a frontvonal közelében Donyeck régióban
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök az éjszakai videóüzenetében azt mondta, hogy a legutóbbi Zaporizzsja elleni rakétatámadás is bizonyítja, hogy Moszkva nem akar tárgyalni a békéről. Ha akarna, nem támadna rakétákkal civil épületeket. Zelenszkij ismét terrorista államként beszélt Oroszországról, és emlékeztetett: az állami szintű terrorizmus az egyik legszörnyűbb űncselekmény, amely az egész nemzetközi közösséget fenyegeti.
"Ha a terror büntetlenül marad, ha hajlandóak vagyunk szemet hunyni a terror előtt, akkor elveszik a szabadság és a demokrácia. Oroszország pontosan erre vágyik. Ezért van szüksége erre a terrorra – a rakétacsapásoktól a terrorista állam által kiváltott globális válságokig" - fogalmazott az ukrán elnök, aki szerint volt már arra példa a történelemben, hogy megengedték egy terrorista államnak, hogy azt tegyen, amit akart, mert a világhatalmak féltek a terrorjától. Ekkor kezdődött el a második világháború.
Volodimir Zelenszkij elnök szerint fel kell gyorsítani Ukrajna megfelelő számú és kellő hatékonyságú légvédelmi rendszerének kiépítését. Az ország egyéb védelmi, politikai és pénzügyi támogatása mellett ez hozhatja valóban közelebb a békét.
Az Egyesült Államok kosárlabdasztárja, Brittney Griner és Paul Whelan volt tengerészgyalogos az év végéig kiszabadulhat az orosz börtönből – állítja Bill Richardson, az Egyesült Államok volt ENSZ-nagykövete, aki a múlt hónapban magas rangú orosz tisztségviselőkkel és Vlagyimir Putyin orosz elnökhöz közel álló személyekkel tárgyalt.
Az amerikai, brit, kanadai és ír útlevéllel rendelkező Paul Whelan egykori tengerészgyalogost 2020-ban ítélték 16 év börtönre kémkedésért. A vádat tagadta.
A kétszeres olimpikon Grinert augusztusban ítélték kilenc év börtönre, miután bűnösnek vallotta magát kábítószer-birtoklás miatt. Ragaszkodott hozzá, hogy véletlenül sértette meg a törvényt, amikor hasisolajat tartalmazó vape-patronokkal utazott a poggyászában.
Vlagyimir Putyin orosz elnök terrorcselekménynek nevezte a Krím-Oroszország hídon történt robbanást, és közvetlenül Ukrajnát okolta a támadásért . Az orosz elnök „ukrán titkosszolgálatokat" vádolt meg a kercsi hídnál történt robbantással, amely az oroszok által megszállt Krím és az orosz szárazföld közötti létfontosságú kapcsolat.
"Kétségkívűl ez egy terrorcselekmény, amelynek célja a kritikus fontosságú polgári infrastruktúra megsemmisítése" – mondta Putyin egy vasárnap este közzétett videóban. "Ezt az ukrán különleges szolgálatok találták ki, hajtották végre és rendelték meg." Ukrajna közvetlenül nem vállalta a felelősséget a támadásért, amelyet Oroszország szerint kamionos bombával követtek el.
Az Oroszország és a Krím között húzódó közúti és vasúti híd egy része tönkrement szombaton egy hatalmas teherautó-robbanás után. Szergej Akszjonov, a krími orosz kormányzó a robbantásról szólva azt mondta újságíróknak: „A helyzet kellemetlen, de nem végzetes. Természetesen az események erős érzelmeket váltottak ki, és van az emberekben egy egészséges bosszúvágy."
Hivatalosan még senki sem vállalta a felelősséget a három ember halálát okozó robbanásért.
Az orosz búvároknak meg kell vizsgálniuk a közúti-vasúti hídon történt robbanás által okozott kár mértékét. Vasárnap délután két sávon megindult a forgalom a hídon. A robbanásban érintett útszakaszon kiépítették a világítást, új jelzéseket helyeztek el, helyreállították a biztonsági korlátot. A tehergépjárműveket szombat óta kompon szállítják. A menetrend szerinti vonatközlekedés már helyreállt.
A Krím orosz kormányzója, Szergej Akszjonov azt mondta, hogy a krími lakosok a hídon történt károk ellenére is elboldogulnak.
Magyarország területére 2022. október 9-én az ukrán-magyar határszakaszon 5601 fő lépett be. A román-magyar határszakaszon belépők közül 5345 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett. A beléptetettek közül a rendőrség 184 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást.
Az ukrajnai háború elől 2022. október 9-én 273 ember, köztük 106 gyermek érkezett Budapestre vonattal.
Ukrán mérnökök helyreállították az oroszok által megszállt zaporizzsjai atomerőmű külső áramellátását - közölte az ukrán állami nukleáris vállalat, az Energoatom.
A hidegleállás alatt álló erőmű szombat hajnalban ágyúzás miatt elvesztette utolsó megmaradt vezetékét, és tartalék dízelgenerátorokat kellett használnia saját szükségleteihez, például a reaktorblokkok hűtéséhez.
A hatóságok exhumálták az első 20 holttestet, amelyeket rögtönzött sírokban találtak a közelmúltban felszabadult kelet-donyecki Lyman városában - közölte az ukrán nemzeti rendőrség. Egyelőre arról nem nyilakoztak, hogy hány holttest lehet Lymanban és környékén.
Az orosz erők az éjszaka folyamán újabb rakétacsapást mértek az ukrajnai Zaporizzsja városára.
Oleksandr Starukh regionális kormányzó hétfőn hajnali 3 óra körül a hivatalos Telegram-csatornáján közölte, hogy egy rakétatámadás a város központjában lerombolt egy többszintes lakóépületet.
A támadás következtében tűz ütött ki; Anatolij Kurtev városi tisztviselő szerint egy ember meghalt, öt megsebesült, a mentési munkálatok folyamatban vannak.
Szergej Surovikint, a légierő tábornokát nevezték ki az Ukrajnában harcoló orosz erők főparancsnokának – jelentette be az orosz védelmi minisztérium.
A változás Moszkva harmadik magas rangú katonai kinevezése egy héten belül, és azt követi, hogy a hét elején bejelentették, hogy Oroszország öt katonai régiója közül kettő parancsnokát menesztették.
Anton Gerascsenko, az ukrán belügyminiszter főtanácsadója szerint ma reggel orosz rakétacsapás érte Kijev központját. A tanácsadó képeket is megosztott a támadás utáni állapotokról.
A teljes cikket ide kattintva olvashatja el.
Ukrajna több városából is robbanásokról érkeznek jelentések, a közösségi médiában és a Telegram-csatornákon Kijev, Zsitomir, Hmelnickij, Dnyipro és Ternopil is a reggeli orosz támadások célpontjaként szerepel.
Lviv város polgármestere, Andrij Szadovij szerint a városban robbanásokról érkezett jelentés, az iskolák a mai napon zárva tartanak. Szavodij szerint áramkimaradásokat is tapasztalni a térségben.
Vitalij Kim, Mykolaiv kormányzója is a várost ért támadásokról számolt be.
Olekszij Kuleba, Kijev kormányzója közölte, hogy továbbra is légiriadó van érvényben Kijevben. Kérte, hogy a város polgárai húzodjanak az óvóhelyekre. Kuleba szerint a légvédelem működik a térségben.
Közben az ukrán fővárosban tartózkodók arról számoltak be, hogy az órákkal ezelőtti első robbanások után az elmúlt pillanatokban újabb robbanásokat hallottak.
Az ukrán támadó hadműveletek továbbra is nyomást gyakorolnak az orosz erőkre északkeleten és a déli Herszon megyében, Oroszország ugyanakkor változatlanul a Donyec-medence központi szektorában, különösen a Bahmut városa közelében folyó saját támadó műveleteire helyez erőteljes hangsúlyt - áll a brit katonai hírszerzés hétfőn ismertetett helyzetértékelésében.
A londoni védelmi minisztérium által közzétett elemzés szerint az orosz fegyveres erők az elmúlt héten két tengely mentén két kilométert nyomultak előre Bahmut felé, közelebb jutva ezzel ahhoz, hogy betörjenek a városba, amelyben a tüzérségi tűz igen súlyos károkat okozott.
A brit katonai hírszerzés szerint az ott tevékenykedő orosz erők kötelékében valószínűleg a Wagner katonai magáncég alakulatai - köztük orosz börtönökből nemrégiben toborzott fegyveresek - is harcolnak.
A helyzetértékelés szerint a hadműveleti sikerek elérésének elsődleges fontosságát tükrözi az a tény, hogy Oroszország továbbra is a felőrlő Donyec-medencei műveletek előmozdítására fejt ki erőfeszítéseket a hadműveleti szárnyak jelentős fenyegetettsége ellenére.
Ugyanez a tény azonban rávilágít az orosz hadműveleti tervezés rugalmatlanságára is, amely hátráltatta az eddigi tervek végrehajtását - áll a brit katonai hírszerzés hétfői elemzésében.
Legalább nyolcan meghaltak, 24-en megsebesültek az ukrán fővárosban - közölték hétfőn a hatóságok.
A legtöbb becsapódás a főváros központjában volt - írta a rendőrség a Facebook közösségi oldalon közzétett közleményében.
Az ukrán hadsereg szerint Oroszország 75 rakétával támadta hétfő reggel Ukrajna területét.
Valerij Zaluzsnij, az ukrán fegyveres erők főparancsnoka a Telegram üzenetküldő alkalmazáson azt írta, hogy az ukrán légvédelem 41 rakétát megsemmisített. Hozzátette, hogy Oroszország harci drónokat is bevetett.
A hétfő reggeli támadásokban Oroszország elsődleges célpontja Ukrajna energiainfrastruktúrája, másodlagos célja pedig emberéletek kioltása volt - jelentette ki Volodimir Zelenszkij ukrán elnök.
Az államfő szerint a támadást szándékosan időzítették a reggeli csúcsforgalom idejére, hogy a lehető legnagyobb veszteségeket okozzák.
"Ez egy kemény reggel. Terroristákkal van dolgunk" - szögezte le Zelenszkij.
A román védelmi miniszter szerint a háborúnak csak béketárgyalások vethetnek véget, amelyeket Ukrajna helyett a "világ országainak, az Egyesült Államoknak, a NATO-nak" kell lefolytatniuk Oroszországgal, az ukrán elnök pártjának frakcióvezetője azonban úgy véli, hogy a Nyugatnak nem Moszkvával, hanem Kijevvel kellene tárgyalnia Ukrajna NATO-felvételéről - írta hétfői számában az Adevarul című román lap.
Az Adevarul Vasile Dincunak egy román kereskedelmi tévében elhangzott interjúját idézte, amelyben a tárcavezető úgy vélekedett: azért kell a békefeltételeket és biztonsági garanciákat a Nyugatnak kialkudnia Oroszországgal Ukrajna számára, mert az ukrán politikusok nem engedhetik meg maguknak, hogy hozzájáruljanak "egy igazságtalan területvesztéshez, ez számukra túl nagy politikai vereség lenne".
A román miniszter szerint a béketárgyalás mindenképpen jobb lenne, mint a jelenlegi - emberéleteket és anyagi javakat megsemmisítő - pusztítás, még akkor is, ha csupán egy befagyott konfliktust eredményezne.
Chisinauban bekérették a moldovai külügyminisztériumba az orosz nagykövetet, miután az Ukrajnára kilőtt orosz rakéták közül több megsértette az ország légterét - közölte hétfő délelőtt a moldovai külügyminiszter.
"A Fekete-tengerről, orosz hadihajókról Ukrajnára ma reggel kilőtt három manőverező robotrepülőgép áthaladt Moldova légterén. Utasítást adtam, hogy az orosz nagykövetet kéressék be a minisztériumba, hogy magyarázattal szolgáljon" - írta a Twitteren Nicu Popescu.
Novembertől a lengyelországi humanitárius központokban élő, már dolgozó ukrajnai menekültek hozzá fognak járulni ellátásuk költségeihez - jelentette be hétfőn Pawel Szefernaker lengyel belügyminiszter-helyettes, az ukrán háborús menekültek ügyeiért felelős kormánybiztos.
Szefernaker a Radio Plus lengyel kereskedelmi rádiónak elmondta: a humanitárius központokban sokan már hosszabb ideje élnek, közben jelenleg növekednek az ellátási költségeik.
"Azt szeretnénk, hogy azok, akik már munkát vállaltak (...) legalább 50 százalékos szinten hozzájáruljanak ezekhez a költségekhez" - közölte, hozzátéve: a feltehetőleg november közepétől életbe lépő szabály minden olyan menekültre vonatkozik majd, aki nem nyugdíjas vagy fogyatékosággal élő.
"Léteznek mechanizmusok, melyek révén nem szoktatjuk az embereket ahhoz, hogy az állam örökké biztosítani fog bizonyos dolgokat" - jelentette ki a biztos.
Mint közölte, a lengyelországi központokban jelenleg mintegy 80 ezer menekült él.
Aljakszandr Lukasenka fehérorosz államfő hétfőn bejelentette, hogy Fehéroroszország és Oroszország közös katonai munkacsoportot állít fel válaszul az ország nyugati határain tapasztalható "feszültség" súlyosbodására - jelentette hétfőn a Belta állami hírügynökség.
Lukasenka elmondta, hogy a két ország regionális katonai csoportot fog bevetni, és két nappal ezelőtt megkezdték az erők összevonását, nyilvánvalóan a Krímhez vezető hídon történt robbanást követően.
Az orosz erők február 24-én Fehéroroszország területéről is benyomultak Ukrajna északi részére, ahonnan azonban tavasszal visszavonultak, és Oroszország a kelet-ukrajnai hadműveletekre helyezte át a hangsúlyt.
Oroszország masszív csapást mért az ukrán katonai vezetési pontokra, ukrán kommunikációs és energetikai létesítményekre - jelentette ki Vlagyimir Putyin elnök az orosz biztonsági tanács hétfői ülésén.
Putyin szerint ez válasz volt az ukrán terrortámadásokra köztük a Krími hídon elkövetett robbantásra.
Kilátásba helyezte, hogy Oroszország kemény választ ad, ha ezek folytatódni fognak.
"A kijevi rezsim a tetteivel tulajdonképpen egy szintre helyezte magát a nemzetközi terrorista alakulatokkal, a leggyűlöletesebb csoportokkal. Egyszerűen lehetetlen az ilyen jellegű bűncselekményeket válasz nélkül hagyni" - hangsúlyozta Putyin.
A Fehér Ház szerint Joe Biden amerikai elnök és Olaf Scholz német kancellár október 9-én telefonon tárgyaltak.
Elítélték Ukrajna területének Oroszország általi illegális annektálását.
A német kormány közleménye szerint a vezetők bírálták a Kreml legújabb nukleáris fenyegetéseit, és egyetértettek abban, hogy egy nukleáris csapás súlyos következményekkel járna Oroszország számára.
A vizsgálat megállapította, hogy a Krími hídon október 8-án elkövetett robbanás terrorcselekmény, amelynek célja a kritikus fontosságú orosz polgári infrastruktúra megsemmisítése volt. Putyin szerint a támadás megrendelői, szervezői és elkövetői az ukrán különleges szolgálatok voltak.
Az orosz elnök emellett nukleáris terrorizmussal - a zaporizzsjai atomerőmű lövetésével és a kurszki atomerőmű elleni szabotázskísérletekkel - is megvádolta Ukrajnát.
Az ukrán különleges szolgálatok már három terrorcselekményt is elkövettek Oroszországban a kurszki atomerőmű ellen, többször is felrobbantották az erőmű nagyfeszültségű vezetékeit. A harmadik ilyen terrorcselekmény következtében egyszerre három ilyen vonalat rongáltak meg. A károkat a lehető legrövidebb időn belül kijavították, és nem voltak súlyos következmények - mondta.
Arra is emlékeztetett, hogy a Török Áramlat gázvezeték-rendszer egyik szakaszának felrobbantására is történt már ukrán kísérlet.
Az amerikai védelmi minisztérium szóvivője eloszlatta az Oroszország felől érkező közvetlen nukleáris fenyegetéssel kapcsolatos aggodalmakat, néhány nappal azután, hogy Joe Biden elnök potenciális nukleáris „Armageddonra" figyelmeztetett.
„Kennedy és a kubai rakétaválság óta nem néztünk szembe az Armageddon lehetőségével" – mondta az elnök egy múlt heti demokrata adománygyűjtő rendezvényen.
John Kirby, a Pentagon legfelsőbb szóvivője az ABC News-nak adott interjújában azt mondta, hogy Biden megjegyzései „nem új vagy friss hírszerzési adatokon vagy új jeleken alapultak, amelyek arra utalnának, hogy Putyin nukleáris fegyverek alkalmazása mellett döntött".
Az Európai Bizottság külügyi szóvivője, Peter Stano a testület hétfői sajtótájékoztatóján elítélte az ukrán városokra mért orosz rakétatámadásokat.
Az orosz rakétatámadások háborús bűncselekménynek minősülnek. Az orosz erők civileket vettek célba gyáva és förtelmes rakétazáporral, ez a háborús feszültségek fokozását jelenti Oroszország részéről - jelentette ki a szóvivő.
Josep Borrell, az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője Twitter-üzenetében azt írta, mélységesen megdöbbentették az orosz támadások a civilek ellen Kijevben és más ukrajnai városokban.
"Az ilyen cselekményeknek nincs helyük a XXI. században. A lehető leghatározottabban elítélem őket. Ukrajna mellett állunk, az EU további katonai támogatást nyújt" - hangsúlyozta.
Az Európai Parlament elnöke, Roberta Metsola szerint "visszataszító, ami Kijevben történik."
"Az orosz rakétatámadás ismét megmutatta milyen rendszerrel állunk szemben; olyannal, amely válogatás nélkül támad, terrorral és halállal sújtja a gyermekeket" - írta Metsola Twitter-üzenetében.
Alexander De Croo belga miniszterelnök is elítélte a csapásokat. Véleménye szerint a történtek tovább fokozzák a háborús feszültséget, ami elfogadhatatlan. Hozzátette: a támadások megerősítik Belgium Ukrajna támogatása iráni elkötelezettségét - szögezte le.
A hétfői orosz támadások következtében négy ukrán régió is áram nélkül maradt: Lviv, Poltava, Sumy és Ternopil. Az ukrán katasztrófavédelem szerint más régiókban is akadozik az áram- és vízellátás.
Nagy hatótávolságú, precíziós fegyverekkel nagy erejű csapást mértek ukrán katonai parancsnokságokra, valamint kommunikációs és energetikai rendszerek létesítményeire az orosz fegyveres erők, a támadás elérte célját, minden kijelölt létesítményt eltaláltak - jelentette be Igor Konasenkov altábornagy, az orosz védelmi minisztérium szóvivője a hétfői hadijelentést ismertetve.
A tábornok emellett elmondta, hogy a Harkiv megyei Kupjanszk felől az elmúlt nap folyamán négy ukrán taktikai századcsoport sikertelen támadási kísérleteket tett a régióban lévő Kiszlivka és Tabajivka, valamint a Luhanszki Népköztársaságban található Kuzemivka irányába, aminek során több mint 40 katona elesett, öt harckocsi, négy páncélozott harcjármű és 15 jármű megsemmisült.
Liman irányában a szóvivő szerint az orosz rakétacsapatok és tüzérség koncentrált tüze megakadályozta ukrán egységek összes átkelési kísérletét a Zserebec folyón, a luhanszki régióban lévő Makijivka és Rajhorodka környékén. Mikolajiv-Krivij Rih irányából mintegy három, "zsoldosegységekkel" megerősített ukrán taktikai zászlóaljcsoport offenzívát kísérelt meg a Herszon megyei Bruskinszke, Bezimenne, Szadok és Szuhanenko település irányába, de az orosz erők visszaszorították őket eredeti állásaikba, a nap folyamán több mint 60 fős veszteséget okozva nekik, üzemképtelenné téve kilenc ukrán harckocsit, 16 páncélozott harcjárművet és 17 járművet.
Az orosz harcászati légierő gépei, valamint a rakéta- és tüzérségi erők a hadijelentés értelmében hat ukrán vezetési pontot, 52 tüzérségi egységet, valamint 143 területen élőerő- és hadfelszerelés-összpontosulást támadtak, megsemmisítve egyebek között öt lőszer-, rakéta- és tüzérségi fegyverraktárt és két üzemanyagtároló bázist. Az orosz légierő egy ukrán MiG-29-es gépet, a légvédelem pedig hat drónt, hat HIMARS-lövedéket és három HARM radarelhárító rakétát, valamint egy Tocska-U ballisztikus rakétát lőtt le.
A francia állam mintegy 10 ezerre becsüli azon ukrán menekültek számát, akik, miután menekültstátuszt kértek Franciaországban, hazatértek Ukrajnába - közölte hétfőn Didier Leschi, a francia bevándorlási és integrációs hivatal (Ofii) vezetője az AFP hírügynökséggel.
"Úgy gondoljuk, hogy 10 ezren (az ukrán menekültek) közül szeptember végén elmentek, a menekültkérelmi juttatásra jogosultak igazolványai alapján - mondta az illetékes, aki az ukrajnai háború február 24-i kezdete óta először szolgált adatokkal a franciaországi ukrán menekülteket illetően.
"Mindez arra utal, ami a válság kezdete óta látható is, hogy az ukrán menekültek eleve azzal a céllal érkeznek, hogy amint lehet, hazamennek, míg mások folyamatosan jönnek-mennek Franciaország és Ukrajna között" - hangsúlyozta Didier Leschi.
Az Ofii igazgatója emlékeztetett arra, hogy az érkezők száma az elmúlt napokban jelentősen csökkent, számuk naponta jelenleg átlagosan 180-ra tehető, amit a beiskolázott ukrán gyerekek száma is mutat: míg június végén közel 19 ezer ukrán gyerek járt iskolába Franciaországban, szeptember végén 18 500-an voltak - hívta fel a figyelmet.
A csökkenő tendencia ellenére jelenleg mintegy 107 ezer ukrán állampolgár részesül a menedékkérőknek járó juttatásokból - mondta Didier Leschi, aki szerint a háború kezdete óta a francia állam havi 27 millió euróval segítette a Franciaországba menekült ukránokat.
A Nemzetközi Vöröskereszt bejelentette, hogy a mai támadások miatt ideiglenesen felfüggeszti tevékenységét Ukrajnában. Amint a körülmények újra lehetővé teszik, folytatni fogják.