Egyre nagyobb az áramhiány Ukrajnában
2022. november 30. 04:29
Események
![war conflict army Horizontal orosz ukrán háború](https://cdn.origo.hu/2023/12/5QxvCUs21UvxdZb-6AhpW9q_00d_RmYAAWB_Gst0TFw/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzUwNTZkNTUxOWU3MTRlM2U5NWY1NDJjYTgzNDNmZDQ5.webp)
Egy ukrán katona nézi, amint egy önjáró többszörös rakétavető az orosz állások felé lő a frontvonalon Kelet-Ukrajnában
Magyarország területére 2022. november 29-én az ukrán-magyar határszakaszon 4484 fő lépett be. A román-magyar határszakaszon belépők közül 4808 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett. A beléptetettek közül a rendőrség 152 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást.
Az ukrajnai háború elől 2022. november 29-én 38 ember, köztük 25 gyermek érkezett Budapestre vonattal - közölte a rendőrség.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök éjszakai videóüzenetében elmondta, hogy felesége jelenleg is zajló londoni látogatásának egyik célja, hogy az orosz agressziótól szenvedő összes ukrán férfi és nő nevében felszólítsa Nagy-Britanniát, hogy legyen vezető az Ukrajna elleni orosz agresszió bűneivel foglalkozó különleges törvényszék létrehozására és az igazságszolgáltatás helyreállítására irányuló globális erőfeszítésekben.
Az ukrán elnök szerint a rendelkezésre álló nemzetközi jogi eszközök nem elegendőek az igazságszolgáltatáshoz. Még a Nemzetközi Büntetőbíróságon sem lehet bíróság elé állítani Oroszország legmagasabb politikai és katonai vezetését az Ukrajna elleni agresszió miatt, ahhoz egy külön törvényszékre van szükség – a Nemzetközi Büntetőbíróságon kívül.
Azért fordultak segítségért az Egyesült Királysághoz, mert a britek rendelkeznek a külön törvényszék felállításához szükséges tapasztalattal. 1942 telén, amikor még senki sem tudta megjósolni, hogy mikor ér véget a második világháború, a szövetségesek képviselői Londonban írták alá a Szent Jakab-palota nyilatkozatát. Az a dokumentum indította el az utat a nürnbergi perhez, vagyis a háború utáni igazságszolgáltatáshoz.
Telefonon beszélt egymással az ukrán elnök és a német kancellár. Volodimir Zelenszkij és Olaf Scholz főleg arról tárgyalt, milyen együttműködés lehet Ukrajna és a G7 országok között, idén ugyanis Németország a G7 soros elnöke.
A prioritások egyértelműek az ukrán államfő szerint: védelem a rakétaterror ellen, energia-helyreállítás és élelmezésbiztonság.
A fronton nehéz a helyzet. A rendkívül nagy orosz veszteségek ellenére a megszállók továbbra is igyekeznek előretörni a donyecki régióban, megvetni a lábukat a luhanszki régióban és a harkovi régióban, délen pedig terveznek valamit - mondta éjszakai videóüzenetében az ukrán elnök.
Volodimir Zelenszkij szerint az ukránok kitartanak és nem engednek az orosz nyomásnak. "Idén Oroszország százezer megölt katonáját és csak Isten tudja, hány zsoldosát veszíti el. És Ukrajna állni fog. A világ pedig mindent megtesz annak érdekében, hogy a bűnös háborúban minden bűnöst bíróság elé állítsanak" - mondta az ukrán elnök.
Jevgenyij Prigozsin orosz üzletember, a hírhedt Wagner-csoport alapítója elismerte, hogy egy Ukrajnában meggyilkolt zambiai diák a szervezetéért harcolt. Zambia válaszokat követelt a 23 éves Lemekhani Nyirenda halála miatt, aki kilencéves börtönbüntetését töltötte Oroszországban, de szeptemberben mégis a háborúban halt meg.
"Igen, jól emlékszem erre a fickóra" - válaszolta Prigozsin egy újságírói kérdésre. Elmondása szerint Nyirenda hősként halt meg, az elsők között volt, aki szeptember 22-én betört az ellenséges lövészárkokba.
Prigozsin és a Wagner-csoport más képviselői az orosz börtönökben amnesztiát kínáltak az elítélteknek, ha hajlandóak csatlakozni az ukrajnai harcokhoz. Az nem egyértelmű, hogy a rabok önként jelentkeztek-e vagy kényszer hatására.
Az ukrán erők többször is lecsaptak egy erőműre az orosz Kurszk régióban, ami ideiglenes áramkimaradást okozott - közölte Roman Sztarovojt, a kurszki régió kormányzója a Telegram üzenetküldő alkalmazásban. Ukrajna nem vállalta a felelősséget, és nem kommentálta az eseményt.
Olaf Scholz német kancellár megerősítette, hogy országa további Gepard légvédelmi harckocsikat küld Ukrajnába. "Továbbra is azon fogunk dolgozni, hogy ezt a nagyon hatékony rendszert biztosítsuk" - mondta Scholz, aki további rövid távú segítséget is ígért.
Németország már korábban bejelentette, hogy Ukrajnának légvédelmi fegyvereket ad és hosszú távú programmal biztosítja az újjáépítést.
A G7-csoport beleegyezett egy hálózat létrehozásába, amely koordinálja az ukrajnai háborús bűnök kivizsgálását. A G7 igazságügyi miniszterei közös nyilatkozatukban kijelentették, hogy a tagországok biztosítják, hogy minden államban legyen központi nemzeti kapcsolattartó pont a nemzetközi bűncselekmények üldözésére.
Ukrajnában őrizetbe vették a nemrég felszabadult Herszon városi tanács egy helyettes vezetőjét, akit azzal gyanúsítanak, hogy segítette az orosz megszálló erőket – közölte az ukrán államügyész. A meg nem nevezett tisztviselő az ügyész szerint együttműködött a megszálló hatóságokkal, és segítette az orosz megszállás alatti közszolgáltatások működését.
Ukrán tisztségviselők szerint a Dnyeper folyó nyugati partján, Herszon régióban lévő "összes települést" ágyúzzák az orosz erők. A herszoni regionális tanács egyik tagja, Serhij Khlan szerint továbbra is szűkös a vízellátás a városban, bár egyes területeken visszatér az internetkapcsolat.
A szolgáltató még mindig azon dolgozik, hogy teljes mértékben helyreállítsa az áramellátást a városban, miután az infrastruktúrát az orosz erők célba vették. A folyamatos ágyúzás és az alapvető közművek hiánya miatt napról-napra többen hagyják el a várost.
"Fokozatosan távoznak az emberek. Vannak, akik visszajönnek megnézni az otthonukat, de aztán visszatérnek abba a békésebb régióba, ahol most vannak. Sokan akarnak elmenni" – mondta.
Az orosz erőket kiszorították Herszon régió egyes részeiből, beleértve a várost is, de a Dnyeper folyó túlpartján továbbra is lőtávolságon belül maradtak, onnét továbbra is bombázzák a kritikus infrastruktúrát.
Az Európai Unió országai azon dolgoznak, hogy ezen a héten megállapodás szülessen az orosz olaj árplafonjáról, a plafon jövőbeli kiigazításának módjáról, valamint a Moszkva elleni új szankciócsomaggal való összekapcsolásáról – közölték diplomaták. A megállapodás határideje december 5., mert ekkor lép életbe az EU saját, az orosz tengeri olaj vásárlására vonatkozó, május végén elfogadott teljes embargója.
Állami temetést tartottak Fehéroroszország külügyminiszterének, aki 64 éves korában váratlanul meghalt. A média és egyes megfigyelők gyanút keltettek Vlagyimir Makej halálának okával kapcsolatban, rámutatva, hogy a politikus nyugat-párti hangot ütött meg a kormányon belül. Bizonyítékok nélkül terjed az a spekuláció, hogy Makejt orosz kémek mérgezhették meg.
Artyom Shraibman független politikai elemző szerint Makej nyitva tartotta a lehetőséget a Nyugattal való párbeszéd kialakítására, némi mozgásteret adva Lukasenka elnöknek a Kremllel való alkudozásra.
Az ukrán elnök szerint még a Nemzetközi Büntetőbíróság keretei között sincs lehetőség arra, hogy felelősségre vonják Oroszország politikai és katonai vezetését az ukrajnai háború miatt. Hozzátette: éppen ezért mindent megtesznek avégett, hogy létrejöjjön egy különleges törvényszék, amely foglalkozhat a legmagasabb szintek szerepével.
Az ukrán elnök már szeptemberben, az ENSZ Közgyűlése előtt is követelte egy rendkívüli törvényszék felállítását.
Berlin külvárosában, a használaton kívüli régi repülőtéren csaknem 1000 ukrán menekült alszik óriási fűtött sátrakban. A német főváros már most is küzd az ukrajnai menekültek megfelelő elhelyezésével, de további ezrek érkezésére számítanak, mivel Oroszország tovább támadja az ukrán infrastruktúrát.
A legfrissebb adatok szerint a háború kezdete óta egymillió ukrán menekült Németországba.
Ferenc pápa haragot váltott ki Oroszországban egy interjú miatt, amelyben azt sugallta, hogy az orosz fegyveres erők csecsen és burját tagjai kegyetlenebbül viselkedtek Ukrajnában, mint az orosz katonák. Azt mondta, hogy Burjátországból, ahol a buddhizmus a fő vallás, és a muzulmán többségű csecsen köztársaságból származó katonák „a legkegyetlenebbek", akik Ukrajnában harcoltak.
Németország igazságügyi minisztere, Marco Buschmann kijelentette, hogy országa hozzájárult a háború kitöréséhez az Északi Áramlat 2 vezetékhez való „csatlakozással", annak ellenére, hogy Oroszország 2014-ben annektálta a Krímet.
Buschmann azt is mondta, hogy az orosz rakétacsapások az energiainfrastruktúrára „szörnyű háborús bűntettek", hozzátéve, hogy "biztos abban, hogy a végén háborús bűnökkel kapcsolatos ügyeket fogunk látni a nemzetközi büntetőbíróságon a magas rangú orosz vezetés ellen is".
Egyetértett kedden este ukrán katonák csehországi kiképzésével a cseh parlament alsóháza, amely jóváhagyta a cseh katonák kiküldését is más európai uniós tagállamokba ukránok kiképzése céljából - jelentette a CTK hírügynökség.
A kormány javaslatát, amelyet egyedül az ellenzéki Szabadság és Közvetlen Demokrácia (SPD) ellenzett, még a felsőháznak is el kell fogadnia, valamint az államfőnek alá kell írnia. A szenátus várhatóan csütörtökön szavaz a javaslatról, s miután ott a kormányoldalnak jelentős többsége van, a szavazás már csak formalitásnak tekinthető. Milos Zeman államfő korábban szintén úgy nyilatkozott, hogy egyetért a csehek bekapcsolódásával ukrán katonák kiképzésébe.
Az Európai Bizottság különleges bíróság felállítását kezdeményezi az ENSZ támogatásával, hogy kivizsgálják és büntetőeljárás alá vonják az ukrajnai háborúért és a háborúban elkövetett bűncselekményekért felelős embereket - közölte Ursula von der Leyen, a brüsszeli testület elnöke szerdán.
Ursula von der Leyen közleményében hangsúlyozta: az Európai Bizottság megkezdi az együttműködést a nemzetközi közösséggel annak érdekében, hogy a lehető legszélesebb körű támogatást szerezzen a különleges bíróság létrehozására.
Hozzátette: a testület továbbra is támogatja a háborús és emberiesség elleni bűncselekmények kivizsgálására 2002-ben megalakított hágai központú Nemzetközi Büntetőbíróság (ICC) működését.
"Oroszországnak fizetnie kell borzalmas bűneiért, beleértve az önálló Ukrajna elleni agresszióval elkövetett bűncselekményekért is" - fogalmazott.
Kijelentette, Oroszországnak pénzügyileg is fizetnie kell az általa okozott pusztításért. Az Ukrajna által elszenvedett kárt 600 milliárd euróra becsülik - mondta a testület elnöke, majd hozzátette: Moszkvának és oligarcháinak kártalanítaniuk kell Ukrajnát a károkért, és fedezniük az ország újjáépítésének költségeit.
Ezzel kapcsolatban közölte, az EU partnerei bevonásával alapot hozna létre az orosz központi banktól zárolt 300 milliárd euró, valamint az orosz nagyvállalkozók unióban tárolt vagyonának befagyasztásából származó 19 milliárd euró kezelésére. A háború befejezését követően, és az uniós szankciók feloldása után az alapot az unió Ukrajna újjáépítését célzó befektetések támogatására fordítaná.
Oroszország borzalmas bűnei nem maradnak büntetlenül - tette hozzá közleményében az Európai Bizottság elnöke.
A NATO külügyminiszterei kétnapos bukaresti tanácskozásukon Ukrajnát támogatásukról biztosító, a tagállamok védelmét garantáló, és a nyitott kapuk politikájának folytatását ígérő közös nyilatkozatot fogadtak el, amelyet szerdán ismertetett a román sajtó.
A dokumentum egyértelműen Oroszországot teszi felelőssé a háborúért, amely az euro-atlanti térség békéjét, biztonságát és jólétét is veszélyezteti. A nyilatkozat elítéli az ukrán civil energetikai infrastruktúra ellen intézett támadásokat, amelyek ukránok millióit fosztja meg az alapvető közszolgáltatásoktól.
A NATO leszögezi: sosem fogja Oroszország részeként elismerni a törvénytelenül annektált területeket, ugyanakkor üdvözli az ukrán nép hősies honvédő harcát, amelyhez továbbra is megad minden politikai és gyakorlati támogatást. A NATO tovább erősíti partnerségét Ukrajnával az ország euro-atlanti célkitűzéseinek előrehaladása ütemében.
A nyilatkozat szerint a NATO továbbra is elkötelezett azon döntése mellett, amely szerint a védelmi szövetség nyitott marad a további tagok csatlakozása előtt. Az Észak-atlanti Tanács bukaresti külügyminiszteri szintű ülésén a csatlakozásra meghívott Svédország és Finnország is részt vett, és az egyik megbeszélésre meghívta Bosznia-Hercegovina, Moldova és Georgia képviselőit is, jelezve, hogy a Nyugat-Balkán és a Fekete-tenger környéke is stratégiai térség a NATO számára.
A bukaresti nyilatkozat elítéli a terrorizmus minden formáját, és kifejezi a tagállamok szolidaritását a terrortámadások sújtotta Törökországgal.
A NATO védelmi jellegű szövetség, amely bármikor kész megvédeni a tagállamok lakosságát és területük minden négyzetcentiméterét. A tagállamok ellen irányuló támadásra a szövetség egésze egységesen és szolidárisan fog válaszolni - szögezi le az Észak-atlanti Tanács bukaresti külügyminiszteri ülésén elfogadott nyilatkozat.
Kijlo Timosenko, az elnöki hivatal helyettes vezetője a Telegramon azt írta, mind az öten Donyeckben haltak meg, 15 ember pedig megsebesült. A donyecki régió továbbra orosz ágyútűz alatt van.
Az Ukrinform szerint Jens Stoltenberg NATO-főtitkár az Észak-Atlanti Tanács bukaresti ülésének első munkanapján újságíróknak azt mondta: a NATO-szövetségesek „készek további katonai segítséget adni Ukrajnának, így különösen modern légvédelmi – köztük a Patriot – rendszereket is".
Dmitrij Medvegyev, az orosz Biztonsági Tanács elnökhelyettese a hírre úgy reagált: a NATO, megalakulása óta angolszász országok és lakájaik érdekeit szolgálja, ugyanakkor a világ népességének legfeljebb 12 százaléka él a NATO-országokban. „A civilizált világnak nincs szüksége erre a szervezetre" – szögezte le. Stoltenberg Ukrinform által idézett szavaival kapcsolatban azt írta: amennyiben a NATO katonai személyzettel és Patriot-rendszerekkel látja el a „kijevi fanatikusokat", akkor azok az orosz fegyveres erők „legitim célpontjává válnának."
Az orosz hadsereg legitim célpontjaivá válhatnak az ukrán hadsereg támogatására használt amerikai műholdak - jelentette ki Vlagyimir Jermakov, a külügyminisztérium fegyverzetellenőrzési osztályának igazgatója a RIA Novosztyi hírügynökség által szerdán közölt interjújában.
"Megerősítjük, hogy az ilyen kvázi polgári infrastruktúra, ha az Oroszország elleni katonai akciókhoz használják fel, teljesen logikusan a válaszcsapás legitim célpontjává válhat" - nyilatkozott a diplomata.
Jermakov szerint a civil műholdak ilyen provokatív használata "legalábbis kérdéseket vet fel a világűrről szóló szerződéssel összefüggésben, amely kizárólag békés célú felhasználást feltételez, és a világközösség részéről megköveteli a legsúlyosabb elítélést".
Mint mondta, az ukrán haderő támogatására alacsony pályán keringő műholdak konstellációját használják fel, olyan "konkrét, tisztán harci feladatok végrehajtására", mint az orosz csapatok elhelyezkedésének, mozgási útvonalainak és cselekményeinek feltárása, pilóta nélküli légi járművek irányítása, valamint nagy pontosságú lőszerek célba juttatása.
Nyilvánosan becsmérelte Ukrajnát és mentegette Oroszországot egy 58 éves nő, ezért az Ukrán Biztonsági Szolgálat (SZBU) őrizetbe vette, akár öt év börtönt kaphat – írja az rbc.ua hírportálra hivatkozva a karpat.in.ua. A Lemberg megyei rendőrség sajtószolgálatának tájékoztatása alapján a szervek a közösségi oldalak megfigyelése során bukkantak a videofelvételre, amelyen a nő nyilvánosan Ukrajna-ellenes álláspontot fogalmazott meg.
Ha bűnösnek találják, öt év szabadságvesztésre ítélheti a bíróság.
Oroszország jövőre a nukleáris fegyverek infrastruktúrájára fog összpontosítani, beleértve az új rakétarendszerek befogadására szolgáló létesítmények építését – jelentette be Szergej Sojgu védelmi miniszter.
Hétfőn Oroszország elhalasztotta a nukleáris fegyverekről szóló tárgyalásokat az Egyesült Államokkal, és közölte, hogy azokat átütemezik, de nem indokolta a késedelmet. A Start-szerződés 2026-ban jár le.
„Orosz levesnek" nevezte Mila Kunis hollywoodi színésznő a borscsot a Harper's Bazaar magazinnak adott interjúban, ami miatt elszabadultak az indulatok az interneten. Az ukrajnai születésű Kunis – aki egyébként már több mint 35 millió dollárt gyűjtött össze ukrán menekülteknek – arról beszélt az interjúban, hogy szerepel az étrendjében például a borscs is.
„Az orosz konyhában sokféle étel van. (...) Vegyük például a borscsot, ami nem más, mint céklás orosz leves. Ha nem szereted a céklát, ez a leves biztosan nem neked való . Az oroszok szeretik a füstölt halat, a sült halat is. Az oroszok, ó, az ukránok... Olyan időket élünk, amikor már nem is tudom, minek nevezzem magam" – fogalmazott az interjúban.
Az olvasói reakciókban nem kímélik Mila Kunist: „Születhetsz Ukrajnában, gyűjthetsz 30 millió dollárt, de nem érted a különbséget az oroszok és az ukránok között"; „(...) Kunis kisasszony letépte magáról az inget, és bebizonyította mindenkinek, hogy semmi köze Ukrajnához, azt állította, hogy orosz." „Egy alacsony intelligenciájú ember. Ez egyszerűen szégyen."
Az orosz erők Ukrajnában a rakétacsapatok és a tüzérség harcászati alkalmazásának új módszereit tesztelik, elsősorban a pilóta nélküli légi járműveket magában foglaló felderítő és csapásmérő rendszerek formájában – jelentette ki Szergej Sojgu orosz védelmi miniszter a katonai tárca kollégiumának szerdai ülésén. Mint mondta, a Tornado-SZ sorozatvetők és a Malka önjáró tüzérségi lövegek alkalmazása lehetővé teszi a külföldi rakéta- és tüzérségi rendszerek hatékony legyőzését.
A miniszter elmondta, hogy két hónap alatt több mint 300 ezer tartalékost, köztük önkénteseket képeztek ki, beleértve mintegy 8 ezer harcjármű és harckocsi, légvédelmi és tüzérségi rendszer, pilóta nélküli légi és elektronikus hadviselési komplexum, valamint kommunikációs eszközök személyzetét. Az oroszok 16 újabb katonai kiképzőközpontot hoznak létre Oroszország szövetségi állami egyetemein, így ezek száma 120-ra emelkedik, 68 régióban.