Semmit se csinál jövőre az EKB
![Hosszú expozíciós idővel készített kép az Európai Központi Bank frankfurti székházáról
(MTI/EPA/Boris Rössler)
http://www.origo.hu/nagyvilag/20150706-gorog-valsag-nepszavazas-allamcsod-gorogorszag-atheni-riport.html](https://cdn.origo.hu/2023/12/b4EApD_F2jxv7mH8A-TmDKWpxc9F_VJWprBl6rRrF9k/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2MwZjY2OTdjMDZkNTQwM2U4MzIzM2RlNmExMWFhNjNh.webp)
A londoni gazdasági napilap körkérdésébe bevont közgazdászoknak csaknem a fele azt jósolta, hogy az EKB "semmit sem csinál" a következő egy évben. Így várhatóan nem is bővíti a mennyiségi enyhítésre szánt keretet, amely
a jelenlegi havi ütemezés és a program tervezett időtartama alapján 1460 milliárd euró.
Az EKB a piac által feszülten várt december 3-i ülésén mínusz 0,3 százalékra csökkentette betéti kamatát, bővítette az eszközvásárlási programba bevont értékpapírok körét, mennyiségi enyhítésének határidejét pedig meghosszabbította legalább 2017 márciusáig, de a havi 60 milliárd eurós keretösszeget változatlanul hagyta.
A piacon ez komoly csalódást okozott, mivel az elemzők és a piaci szereplők zöme a mennyiségi enyhítésre fordított havi keret jelentős emelését várta. A JP Morgan globális pénzügyi szolgáltató csoport londoni befektetési részlege már hetekkel az EKB ülése előtt jelentősen módosította a közép-európai EU-gazdaságok monetáris politikájára adott prognózisát. Mivel úgy ítélték meg, hogy az EKB 10 milliárd euróval havi 70 milliárd euróra emeli eszközvásárlási programjának keretösszegét.
A JP Morgan elemzőinek korabeli előrejelzése szerint egy ilyen döntés növelhetné a közép-európai EU-gazdaságok jegybankjainak hajlandóságát a negatív előretekintő reálkamatok elfogadására, és ennek alapján a térség központi bankjai tovább enyhíthetik monetáris politikájukat.
A cég ezt figyelembe véve alapeseti előrejelzésként jósolta, hogy a Magyar Nemzeti Bank (MNB) a legnagyobb valószínűséggel 2016 első negyedében újabb monetáris enyhítési ciklusba kezd, és 0,35 százalékponttal 1,00 százalékra csökkenti alapkamatát.
A Financial Times felmérésben a válaszadók többsége ugyanakkor egyetértett abban, hogy az EKB és az amerikai jegybanki feladatokat ellátó Federal Reserve széttartó monetáris politikája miatt az euró az EKB mennyiségi enyhítési keretének emelése nélküli is
az 1 dollár/eurós árfolyamparitásra gyengül jövőre az idei év elején mért 1,20 dollár/euróról.
A Fed e hónapban - csaknem egy évtized után először - emelte irányadó kamatát, a szövetségi kamatcélsávot, a zéró felé tartó addigi szintről 0,25-0,50 százalékra.
Az egyik legnagyobb londoni pénzügyi-gazdasági elemzőház, a Capital Economics legutóbbi előrejelzésében közölte: jelenlegi várakozása szerint
az EKB és a Fed irányadó kamatai között 2017 végére már 300 bázispont lesz a különbség.
A cég szerint ez lenne a legnagyobb kamatkülönbség 1993 óta, az euró megjelentése előtti időkre a német jegybanki alapkamatot alkalmazva összehasonlításként.
Ebben a környezetben a ház modellszámításai szerint az euró akár 0,70 dollár/euróra is gyengülhet.
A Capital Economics londoni elemzői szerint mindazonáltal óvatosan kell megítélni a monetáris politika és az árfolyammozgások összefüggéseit, nem utolsósorban a körkörös oda-visszahatások mechanizmusa miatt.
Ha ugyanis például a dollár túlságosan megerősödik, az önmagában gátat szabhat a Fed kamatemeléseinek,
ha pedig az euró nagyon nagyot zuhan, az EKB a monetáris politika szigorítására kényszerülhet.
A ház mindezt egybevetve 0,95 dollár/eurós árfolyamot vár 2016 végére, és azt jósolja, hogy az euró 2017-ben is csak a paritásig erősödik vissza.