Mit jelent a karát, mennyi idő alatt születik a gyémánt? A hiteles válaszokra kíváncsiak színültig töltötték a Természettudományi Múzeum (TTM) előadótermét, ahol a ME Klub utolsó novemberi estjén Papp Gábor főmuzeológus, Oberfrank Ferenc, a Magyar Drágakőtudományi Társaság elnöke és Weiszburg Tamás, az ELTE TTK munkatársa szó szerint elkápráztatta az egybegyűlteket.
![]() |
Papp Gábor |
Afrika szép lassan belefordul Európába, emiatt gyűrődik az Alpok fiatal láncegysége, s így alakult ki a Kárpát-medence - részletezte az öreg kontinens földtani hétköznapjait a muzeológus, mire Egyed László a bakonyi "földrengészónát" említette, de Papp Gábor mindenkit megnyugtatva felhívta a figyelmet, hogy egy ideje néhány - geológiai értelemben - "szóra sem érdemes" eseménytől eltekintve földtani nyugalom jellemzi a Kárpát-medencét.
- Szerencsére árnyékzónában vagyunk - folytatta a kutató, hozzátéve: környékünk a földrengések szempontjából pár millió évvel ezelőtt aktív volt, s feltehetőleg néhány millió év múlva ismét az lesz. Mindenesetre tény: az ilyen folyamatokkal keletkezik egy-egy új kőzettípus. A Mátra-hegységről szólva - amely tíz-tizenkétmillió évvel ezelőtt működő vulkán volt - megemlítette az ércek kialakulásának körülményeit. Az ércek szintén ásványi keverékek, csak nem tudnak nagy tömegben megjelenni - summázott Papp Gábor, majd átadta a szót a közvéleményt időtlen idők óta "izgató" ásványok, a drágakövek elsőszámú magyarországi szakértőjének Oberfrank Ferencnek, akit Egyed László rögtön arról faggatott, hogy minden drágakő ásvány-e?
![]() |
Oberfrank Ferenc |
Mióta ismeri és használja egyáltalán az emberiség a drágaköveket? - fordult a szakértők felé Egyed László.
![]() |
Weiszburg Tamás |
Én is valami ilyesmire gondoltam, amikor feltettem a kérdést - kanyarodott vissza a felvetéshez Egyed László, s a közönség kisebb derültségére hozzátette: "nem valószínű, hogy amikor az ősember megtalálta az első drágakövet, az anyagi érték foglalkoztatta volna - mondjuk, hogy ebből vehet hat asszonyt."
Annyi biztos, hogy a legrégebbi ismert ékszereken is felbukkannak a drágakövek - fogta rövidre a történelmi ismertetőt Oberfrank Ferenc, majd egy smaragdon illusztrálta a drágakövek vizsgálatának szempontjait, az értékelés fokozatait. Kiderült, hogy a legfontosabb a szépség, az arányosság, a tiszta színek. A gyémántnál például alapfeltétel az áttetsző színtelenség, s bár elvétve előfordulnak színes kövek, ezek ritkák, mint a fehér hollók.
Ez nem mondható el az előadás végén sorjázó közönség-kérdésekről. Egy hölgy az iránt érdeklődött, mit jelent a féldrágakő kifejezés, és van-e ilyen egyáltalán? Oberfrank Ferenc válaszában kifejtette, hogy a kifejezés sajnálatosan elterjedt, sőt hivatalos dokumentumokban, így a vámkódexben is felbukkan. Manapság a szakmai közvélemény egyetért abban, hogy ez a szóhasználat tarthatatlan. Egyrészt azért, mert a természet semmit nem csinál félig, drágakövet pláne nem. Másrészt nincs értelme ennek a szónak, mert összezavarja a laikusokat, sokan ugyanis rögtön arra gondolnak, hogy valami értéktelen, manipulált anyaggal van dolguk. A lényeg: a drágakövek egy része csak nagyon borsos áron vásárolható, a többit szinte bárki beszerezheti, de ezek is drágakövek.
A következő kérdező azt firtatta, mi a karát? Elhangzott, hogy a drágakövek esetében ez egy tömegmértékegység: 1 karát egyötöd grammot tesz ki. A szó az arab-perzsa kalat kifejezésből származik, jelentése szentjánoskenyér mag. Az arany jelzőjeként használt karát ugyanakkor a bizánci kultúra "terméke"; a görögből származó (de a perzsa-arabbal rokon) szó az értékes színesfém tisztaságát jelölte.
Az utolsó néző arról érdeklődött, hogy a kristályok mennyi idő alatt születnek meg? Kiderült, hogy ez az időtartam nagyon változó, néhány ezertől több millió évig terjedhet a "kihordási" szakasz. (A gyémántról a vasércbányászok viszont úgy tartják: hárommilliárd éve születtek.) Annyi bizonyos, a kristályok kialakulásához, akárcsak a drágakőbecsüs munkájához a legfontosabb a hosszantartó nyugalom.