A neandervölgyi ősember egy korábban ismeretlen ágát fedezték fel
![](https://cdn.origo.hu/2024/09/eqc0DpzpRM4jJWqnYCj9dqEDVzWJ1IbkzcPQVsuw3ps/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2MwYzUwNzM5ZjQ5NjQ5NjlhNjQzNTdiOTQyMGNmYmQ2.webp)
De egy Franciaországban felfedezett felnőtt férfi részleges csontváza olyan neandervölgyi ág genetikai nyomait tartalmazza, ami más európai neandervölgyiektől külön válva fejlődött körülbelül 50.000 éven át, majdnem addig az időig, amikor a Homo sapiensnek ezek a közeli rokonai kihaltak.
Carles Lalueza-Fox paleontológua, aki nem vett részt a tanulmányban azt mondja, hogy egy hosszan tartó izolált neandervölgyi populáció lehetősége Európa délnyugati részén alátámasztja azt az elképzelést, hogy ezeknek a hominidáknak nagyon valószínűleg megvolt a saját, komplex evolúciós történelmük, helyi kihalásokkal és migrációkkal, épp, ahogy nálunk is van.
A Ludovic Slimak régész és Martin Sikora populáció genetikus által vezetett csapat a francia neandervölgyit Thorinnak nevezték el J.R.R. Tolkien A Hobbit című könyvében szereplő egyik karakter után. Thorin maradványait 2015-ben a Grotte Mandrin szikla búvóhely bejáratánál fedezték fel, mely még feltárás alatt áll.
A Thorin fogain és a testének közelében eltemetett állatokon alkalmazott számos kormeghatározási módszer és Thorin pozíciója a Grotte Mandarin üledékben azt mutatja, hogy ez a neandervölgyi körülbelül 50.000-42.000 évvel ezelőtt élt. Erről számoltak be a kutatók szeptember 11-én a Cell Genomics magazinban.
Thorin genomjának körülbelül 65%-át reprezentáló molekuláris részeket nyertek vissza egy zápfogból. Aztán Thorin DNS-ét összehasonlították más neandervölgyiektől, ősi Homo sapiensektől korábban kivont DNS-ekkel és jelenkori emberekével. A Thorin DNS-ében lévő génvariánsok sora szorosabban igazodik a korábban jelentett, körülbelül 105.000 évvel ezelőtt élt neandervölgyiek DNS szerkezetéhez, mint a körülbelül 50.000-40-000 évvel ezelőtti neandervölgyiekéhez. A szénelemzések és más a Thorin csontjaiban és fogaiban lévő étrenddel összefüggő kémiai elemek analízise mégis azt mutatja, hogy a jégkorszakban élt, ami Európában körülbelül 50.000 évvel ezelőtt fejlődött ki.
A Homo sapiens és a neandervölgyiek néhányszor felváltva foglalhatták el a Grotte Mandrint körülbelül 56.000-40.000 évvel ezelőtt. Thorin DNS-e semmi jelét nem mutatja annak, hogy a családfáján kívüli neandervölgyiekkel, vagy a Homo sapienssel való párosodásból származó génjei volnának. Thorin olyan szokatlanul nagy százalékú DNS részeket örökölt a szüleitől, amik azonos génvariánsok egymást követő párjait tartalmazzák. Ennek a fajta genetikai variációnak a csökkenését fedezték fel a szibériai neandervölgyiekben, ami egy kis populáción belüli közeli rokonok közti párosodást tükrözi.
Együttvéve, a genetikai bizonyítékok illeszkednek egy olyan forgatókönyvbe, amiben Thorin egy olyan neandervölgyi családfához tartozott, ami körülbelül 105.000 évvel ezelőtt más európai neandervölgyiektől külön vált. A kutatók azt gyanítják, hogy a körülbelül elkövetkező 50.000 éven át Thorin családfája közeli rokonságban álló közösségek kis hálózatából állt, akik egymás között párosodtak.
Azt nem tudni, hogy ezek az ősi csoportok miért kerülték a más neandervölgyiekkel való párzást, lehetséges, hogy a nyelvvel, vagy a kulturális különbségekkel áll összefüggésben.
Azt nehéz megmondani, hogy Thotin családfájának populáció mérete állandó maradt, vagy talán mert a közösségek izoláltabbakká lettek, csökkent az idők folyamán. Jelenleg Thorin képviseli az egyetlen DNS forrást ebből a családfából.
Thorin DNS-e hasonló a Gibraltárról (Spanyolország déli csúcsa) származó neandervölgyi egyénéhez, ami azt sugallja, hogy az újonnan jelentett családfa kiterjedt Európa délnyugati részei szerte. Nincs konszenzus a gibraltári fosszília korát illetően, mely egy 1848-ban egy kőfejtőben talált koponya. Ha Thorin valóban 50.000 éves, ez egy meglepő felfedezés volna, ami erős genetikai szerkezetet mutat a késői neander-völgyiekben. De további ásatások és kutatások szükségesek a Grotte Mandrinnál, hogy megerősítsék Thorin mikor élt.
A kutatók Thorin maradványait egy kis, természetes süllyedésben találták a szikla menedék fenekén. Slimark és Sikora csoportja még nem tudja megmondani, hogy a test hogyan került oda, vagy hogy vajon régebbi üledékből származik-e? Ha régebbre datálódna, az azt mutatná, hogy Thorin egy olyan izolált populációhoz tartozott, ami gyorsan megszűnt. A hosszú távú izolációnak az lett volna az eredménye, hogy Thorin a tanulmányban jelentettnél nagyobb számú olyan rövid DNS részeket örökölt volna, amik azonos génpárokat tartalmaznak. Thorin DNS-éből többet fognak izolálni, és családfájának más fosszília tagjaitól származó genetikai maradványokat fognak gyűjteni, ami tisztázni fogja ezeknek a szorosan kapcsolódó neandervölgyieknek az evolúciós történetét.
(Forrás: Science News: https://www.sciencenews.org/)