A várakozásoknak megfelelően határozott a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa - kommentálta a döntést Török Zoltán a Raiffeisen Bank vezető elemzője. Szerinte ugyanis a helyzet kamatemelést tett szükségessé, az utóbbi napok jelentős forinterősödése viszont nem indokolt ennél nagyobb mértékű változtatást.
Az utóbbi hetekben csökkent a jegybanki alapkamat emelésének esély -vélekedett a Raiffeisen Bank szakembere. Szerinte ugyanis megnőtt a befektetők érdeklődése a feltörekvő piacok értékpapírjai iránt és mivel a forint alapú befektetések hozama alacsonyabb volt a vártnál, ezért ígéretesebbnek láthatják azokat.
Török Zoltán szerint azonban jelentős az előrejelzés bizonytalansága, mert a magyar befektetetések értékelése könnyen megváltozhat, az elemző azonban úgy véli, hogy "blokkszemlélet" uralja a befektetők gondolkodását és nem értékelik egyenként a régió országait.
A várakozásoknak megfelelően lelassult a jegybanki alapkamat emelkedése - mondta az [origo]-nak a döntés kapcsán Barcza György, az ING Bank elemzője. Szerinte azonban csak lelassul és nem áll meg az alapkamat növekedése. Az ING Bank szakemberei szerint idén még kétszer 0,25 százalékkal 8,5 százalékra nő az alapkamat.
Barcza György szerint a helyzet érdekessége, hogy a monetáris tanácsnak olyankor kell lassítania az alapkamat emelését, amikor az infláció gyorsul. A szakember szerint ennek az a magyarázata, hogy a pici szereplők akkor kezdték megvalósíthatóbbnak látni a költségvetési megszorításokat, amikor azok inflációs hatása már jelentkezett.
A jegybank elnökének tájékoztatójából az elemző szerint az derült ki, hogy 3 gyökeresen eltérő álláspontot képviseltek a monetáris tanács tagjai, ezért Járai Zsigmondnak olyan óvatosan kellett fogalmaznia, hogy abból nem sok minden derülhetett ki.
Suppan Gergely a Takarékbank elemzője elmondta, hogy a monetáris tanács döntése a piacon sem okozott jelentősebb változást, a forint a bejelentést követően kismértékben gyengült. Az elemző is egyetértett azzal, hogy a forint erősödése miatt a jegybank visszafoghatta az emelés ütemét, ez azonban nem jelenti, hogy a kamatemelési ciklus véget ért volna. Év végére Suppan Gergely is 8,5 százalékos alapkamatot valószínűsített, egy-, vagy kétszeri emelést követően.
Az elemző felhívta a figyelmet olyan, a monetáris tanács szerint is jelen lévő kockázatokra mint a bérinfláció alakulása. Bizonytalannak nevezte például, hogy hogyan alakul majd a mutató a minimálbér kétszerese után követelt járulékok hatására, ami a legtöbb esetben a valóságban nem jelenti a bérek tényleges emelkedését.
A szigorítás sebességének lassulása nem meglepetés, hiszen az elemzők már az előző hónapban is azt valószínűsítették, hogy az év hátralévő részében kisebb lesz ez az ütem, mint a nyáron. Az elmúlt hetek hazai makrogazdasági adatai és a pénzpiaci fejlemények alapján azonban az elemzők magasabbra tették azt a szintet, amelyet várhatóan elérnek majd az MNB kamatai a következő hónapokban.
Jelenleg az elemzői többség 8,5 százalékon látják a csúcsot, és úgy gondolja, hogy ezt már az idén eléri az alapkamat. Egy hónapja még azt gondolták, a kamat nem emelkedik 8,0, vagy a legrosszabb esetben 8,25 százalék fölé.
A döntés után gyengül a forint
Enyhén gyengült a forint a kamatemelést követően kedden kora délután. Az euró árfolyama kevéssel 263,00 forint fölé emelkedett, miután a Monetáris Tanács 25 bázisponttal 8,00 százalékra emelte az jegybanki alapkamatot. A döntés bejelentése előtt 262,20/40 forinton kereskedtek az euróval.
A forint gyengülése azonban átmenetinek mutatkozott, a kamatdöntés után az euró árfolyama ismét lefelé indult, 14.10 órakor 262,75/85 forinton jegyezték az eurót. A nap végére pedig 263 forintig emelkedett az euró árfolyama.