Az Európai Parlamentnek 24 magyar tagja lesz. A csatlakozási szerződés áprilisi aláírása óta már ugyanennyien megfigyelői státuszban dolgoznak az EP-ben. Őket a magyar Országgyűlés tagjai közül delegálták a parlamenti pártok frakciói. A következő EP-választásokat 2004 júniusában tartják. A teljes jogú EU-tagság elnyerése (2004. május 1.) és a választások között a most megfigyelőként kiküldött képviselők lesznek a teljes jogú EP-tagok egy bő hónapig.
Az Európai Parlament központja a franciországi Strasburg. A székhely szimbolikus, a település ugyanis a német határon fekszik és az európai integráció alapja és kiváltó oka éppen a francia-német megbékélés volt. Az integrációt szorgalmazó politikusok a II. Világháború után úgy látták, hogy a Németország és Franciaország rendszeres fegyveres konfliktusait - amelyek egyre súlyosodtak és több áldozatot követeltek - csak az egymásra utaltság akadályozhatja meg. Először csak a szén- és acéltermelést, majd egyre több gazdasági területet hangoltak össze és irányítottak közösen, mára pedig a közös valután túl még a törvényhozási munkaát is egyezteti a két ország. Tavaly közös ülést is tartott a két parlament.
Az EP központi irodái azonban az Unió fővárosában Brüsszelben vannak, itt dolgozik a legtöbb parlamenti képviselő és munkatárs, de a titkárság például a harmadik székhelyen, Luxemburgban van. A legtöbb ülést Brüsszelben tartják, de a plenáris ülésekre havonta egyszer Strasburgba vonatoznak. Ez a hármas megoldás nagyon drágítja az EP működését, de Franciaország hallani sem akar arról, hogy ne Strasburgban legyenek az ülések.
A képviselők így viszont Brüsszelben és Strasburgban is irodát tartanak fenn, és természetesen saját országukban is. Ezt a három részre osztott munkahelyet is az EP fizeti, a képviselők ugyanis költségtérítést kapnak. A most 250 eurós napidíj azokra a napokra jár, amikor a politikusok Strasburgban vagy Brüsszelben vannak. Az utazási költségeket szintén el lehet számolni.
A magyar országgyűlés decemberben fogadta el az Európai Parlamenti képviselők választásáról szóló törvényt. A jogállássukról azonban egy másik törvény szól majd, ezt csak jövőre tárgyalják. A választás a nagy pártoknak kedvez, hiszen listára lehet csak szavazni és a listaállításhoz legalább 20 ezer ajánlás kell. Az 5 százalékos köszöb megegyezik a hazai választási küszöbbel. Egyelőre a magyar parlament tagjai közül többen is szeretnének EP-képviselők lenni, amihez külön engedélyt kell kérni, az Unió ugyanis ki akarja küszöbölni a párhuzamosságot. Kétségtelen, hogy az EP-tagság sok külföldi tartózkodással jár, ami megnehezíti a hazai parlamenti munkát. A magyar politikusok viszont amellett érvelnek, hogy ismert és rutinos politikusaik jelenleg is képviselők. Ha ez ügyben nem sikerül külön kivételt elérni, a magyar képviselőknek le kell mondaniuk hazai mandátumukról.