IV. Opciós pozíciók
A vételi jog két fél megállapodásával jön létre: az egyik fél a jelenben fizet azért, hogy a másik féltől az előre megállapodott áron megvásárolhasson egy pénzügyi terméket egy későbbi időpontban.
Nézzünk egy példát.
A fizet B-nek c = 9 Ft-ot, hogy egy bizonyos devizát T = 1 év múlva K = 100 Ft-os árfolyamon vehessen B-től. (Azért jelöljük c-vel az eladási jog díját, mert angolul ezt call opciónak nevezik.)
Ha 1 év múlva, az ügylet lejáratakor a deviza árfolyama 100 Ft fölött lesz, A élni fog vételi jogával, és 100 Ft-ért megveszi a devizát B-től, aki köteles a számára kedvezőtlen áron eladni a devizát.
Ha 1 év múlva az árfolyam 100 Ft alatt lesz, A nem köteles megvenni a devizát, és elbukta a 9 Ft-t.
Az eladási jog szintén kétoldalú megállapodásként jön létre, a másik fél vételi kötelezettségvállalásával.
Nézzünk erre is egy példát.
A fizet B-nek p = 6 Ft-t, hogy egy bizonyos részvényt T = 1 év múlva K = 100 Ft-os árfolyamon eladhasson B-nek. (Azért jelöljük p-vel az eladási jog díját, mert angolul ezt put opciónak nevezik.)
Ha 1 év múlva, az ügylet lejáratakor a részvény árfolyama 100 Ft alatt lesz, A élni fog eladási jogával, és 100 Ft-ért eladja a részvényt B-nek, aki köteles a számára kedvezőtlen áron megvenni a részvényt.
Ha 1 év múlva az árfolyam 100 Ft fölött lesz, A nem köteles eladni a részvényt, és elbukta a 6 forintot.