Amikor a lelkes és fegyelmezetlen önkéntesek történelmet írtak
A nándorfehérvári csatát Hunyadi János zsenialitása és Kapisztrán kereszteseinek fanatizmusa döntötte el.
![](https://cdn.origo.hu/2019/07/yRnyi2cD-E3Cp6YMCqdqef-vVOyI5eyOhmvnuScDgkA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ViY2Q5ZjFmMmY1ZDQxNjg5MjQ4ZWRhYzI0YjliMzVj.webp)
A nándorfehérvári csatát Hunyadi János zsenialitása és Kapisztrán kereszteseinek fanatizmusa döntötte el.
Tudja-e, hogy ki volt a magyar történelemben az első nő, akit királlyá koronáztak?
Bizonyosnak tekinthető, hogy nem ott zajlott a mohácsi csata, mint ahol eddig vélték.
Egyes feltételezések szerint nem is a király holttestét temették el Székesfehérváron.
Muhi Batu kán taktikai sikerének, ám végül IV. Béla stratégiai győzelmének bizonyult.
555 évvel ezelőtt koronázták királlyá Hunyadi Mátyást, akihez a legtöbb legenda és népmese kapcsolódik.
Hamis légriadóval akadályozták meg, hogy a kormányzó hazautazhasson.
335 éve alakult meg, célja az európai oszmán hódítás felszámolása volt.
Sokkal inkább baráti volt a viszony a magyar-horvát együttélés alatt, mint ellenséges.
A koronás fők világranglistáján csak a tizenegyediknek számít hosszú uralkodásával.